10 Osc. V. Johansson. [N:o 16 



levitettäisiin ympäristöön. Tämä keino, mikä on otettu viime vuosina 

 käytäntöön Saksassa, näyttää olevan ainoa, mikä voi vieclä täydelleen 

 tyydyttäviin tuloksiin. Ainoastaan täten voi sääkarttojen toivottava 

 levitläminen tapahtua tyydyttävällä nopeudella ja täten tulisivat ennus- 

 tuksetkin luotettavampia, kuin jos ne tehdään ainoastaan yhdellä paik- 

 kakunnalla. Mutfa joskin voitaisiin luulla tavalla tai toisella saatavan 

 korvatuksi ne kustannukset, mitkä käytännössä seuraisivat tällaisla 

 järjestelmää, niin olisi kuitenkin, ainakin joksikin aikaa eteenpäin, pää- 

 asiailisin vastus siinä, ettei ole sopivia henkilöitä, jotka ottaisivat hoi- 

 toonsa ennustuskeskusten johdon. 



Koko kysymystä käytännössä todellakin hyödyllisestä säätoi- 

 mesta voidaan pitää aivan uutena maassamme, ja sentakia pitää sitä 

 ennen suorittaa monta valmistavaa toimenpidettä ja tapahtna vähittäinen 

 kehitys ennenkuin laajempia suunnitelmia voidaan panna käytäntöön. 

 Sentähden otan itselleni vapauden saada siltemmin kunnioittaen esittää 

 niitä toimenpiteitä, joiden minusta lähinnä pitäisi tulla kysymykseen. 

 Sitä ennen pyydän kuitenkin lyhykäisyydessä saada selostaa niitä 

 toimenpiteitä, mihin Saksassa on rylidytty viimeisinä vuosina ja muu- 

 tamia kokemuksia, mihin toistaiseksi on tultu. Sillä kaikesta päättäen 

 on viimeisinä aikoina Saksassa enimmän tehty työtä asian hyväksi ja 

 johdettu se siellä oikeille urille. 



Jo vuosikymmeniä on Saksassa harjotettu säätointa, osittain ilma- 

 tieteellisten laitosten kautta, osittain yksityisten alotteesta ja kannatuk- 

 sella. Yhtenäistä suunnitelmaa ei tässä ole kuitenkaan ollut, ja eri- 

 koisista syistä ei ole voitu saavuttaa suurempaa liyötyä eikä edistystä. 

 Muutamia vuosia sitten kuitenkin kysymys säätoiminnan parantamisesta 

 ja valtion toimeksi järjestämisestä tuli päiväjärjestykseen, sekä kun oli 

 hankittu laajoja lausuntoja kaikilta virastoilta, joita kysymys tavalla tahi 

 toisella koski, julkaisi Preussin maanviljelysministeriö v. 1903 kirjel- 

 män »Denkschrift iiber die Organisation eines Wetternaehrichten- 

 Dienstes», mikä lyhyesti selosti olevat ennustuslaitokset sekä teki ehdo- 

 tuksia niiden järjestämiseksi ja levittämiseksi yli koko pohjois-Saksan. 

 Tammik. 31 p. 1906 oli kysymys vihdoin kehittynyt niin pitkälle, etta 

 Preussin maapäivät myönsivät kannatuksen, mikä teki mahdoUiseksi 

 tämän julkisen säätoimen järjestämisen. Maanviljelysministeriön toi- 

 mesta kokoontui vihdoin huhtik. 27 ja 28 p. 1906 Berliiniin konfe- 

 renssi, jonka puheenjohtajana oli päätirehtöri Thiel sekä jäseninä 

 maanviljelys- ja kansanvalistusministeriöiden, valtion laivaston, valtion 

 postilaitoksen ja telegrafin sekä sisäasiain valtioviraston edustajia. 

 Asiantuntijoina ottivat osaa professorit Bezold ja Siiring Preussin ilma- 

 tieteellisestä laitoksesta, prof. Börnstein Berliinin maanviljelyskorkea- 

 koulusta sekä 9 tulevan säätoimintakeskuksen johtajat. Tulos oli, etta 

 julkinen säätoimi, keskuksinaan Berliini, Hampuri, Königsberg, Brom- 

 berg, Breslau, Magdeburg^ Weilburg, Ihnenau ja Achen, alkoi valmis- 

 tavasti kesäk 1 p. 1906 ja täydellisenä saman kuun 15 p. Sitä- 

 paitsi toimivat yhä edelleen vanhemmat ilmatieteelliset keskuslaitok- 



