LJ Meteorologisen Keskuslaitokscn vuosikertomus 1907. 13 



vat laitoksen varotusten täydentävänä perustana. Mitään mainittavaa 

 lisäystä laitoksen työhön ei näiden määräysten kautta syntyisi. Aluksi 

 voitaisiin läliettää sellaisia varotussähkösanomia ainoastaan niihin paik- 

 koihin, missa jo on merkkejä ja sitte tarkistettaisiin menettelytavan 

 kelpoisLuitta vertaamalla varotuksia ja myrskyjä ja laajennettaisiin sitä 

 sen perustalla. Itse sähkösanoman muutos, mikä johtuisi lähtöpaikan 

 muuttamisesta Pietarista H:kiin, voitaisiin ilman enempiä suorittaa. 



Kun kuitenkin voidaan pitää aivan varmana, etta laitos aikaa 

 myöten voi laatia aivan luotettavia ja hyödyllisiä myrskynvarotuksia, 

 voi oUa syytä heti valmistaa kysymystä uusien myrskynvarotusasemien 

 perustamisesta. Koska tällä tarkotetaan meriliikenteen parhaan edis- 

 tämistä, pitäisi luotsihaliitnksen, asianomaisten satamahallitusten, laiva- 

 ylitiöiden, varustajain, y. m. ottaa asia käsille. Kaikkiin satamiin 

 Pohjan- ja Suomenlahdella sekä Laatokalla pitäisi asettaa merkinantaja, 

 ainakin niihin, minne voidaan sähköttää. Näiden merkkien, merkki- 

 taulujen ja varotussähkösanomien (jos niitä ei voida iähettää maksutta) 

 kustannukset suurittaisivat asianomaiset varotuksen saajat tahi voisi 

 esim. iuotsihallitus tähän tarkotukseen iiankkia avustusta valtion puo- 

 lelta. Sellaiset määrärahat olisivat tarpeenvaatimia merkkiasemien ja 

 myrskynvarotusten kustantantamii-eksi suuremmilla kalastuspaikoilla, 

 etenkin missa telefoniyhdistys telegrafiasemalle on mahdollinen. Tässä 

 osassa pitäisi lähinnä voida odottaa avustustusta kaiastustarkastajan 

 puolelta. 



Perustettavat merkkiasemat saisivat samalla tehtäväkseen jatku- 

 vasti mitata tuulen voimaa tahi ainakin pilää tilastoa myrskyjen ja 

 varotusten luotettavaisuudesta. Sattiimisvarmuuden lopullinen yhdis- 

 teleminen ja laskeminen pitäisi jältää Meteorologiselle Keskuslaitokselle. 



Useimmat europpalaiset ja monet Euroopan ulkopuoleiset valtiot 

 övat jo kauvan sitte toimeenpanneet myrskynvarolusjärjestelmän ranni- 

 koilleen. Ylöshinattu merkki ilmaisee yleensä etta myrsky on odotet- 

 lavissa 24 tunnin kuluessa määrätyllä merkki paikan ympäristöllä. 

 Enimmin käytetään, niinkuin meiliä, keilaa kärki ålas jos SE — S — SW- 

 myrskyä odotetaan, kärki ylöspäin, jos luullaan SE — N — NW- myrskyn 

 tulevan. Pallo ilmaisee myrskyä epämääräiseltä suunnalta. Pimeänä 

 aikana käytetään valomerkkejä (3 lyhtyä keilan asemesta, j. n. e.) ja 

 sellaiset olisivat meilläkin pimeänä syksynä hyvin vättämättömät. 



Saksassa on vuosikymmeniä sitten toiminut hyvin kehittynyt 

 myrskynvarutusjäjestelmä kaikkien täydeksi tyydytykseksi. Äskettäin 

 15 p. syysk. 1905 on Ruotsinkin länsirannikolle perustettu 28 myrskyn- 

 varotusasemaa kalastajain harrastusten eduksi. Luotsihallitus ja kalas- 

 tustarkastaja sekä Toht. Ekholm Meteorologisella Keskuslaitoksella övat 

 ottaneet kysymyksen esille. Viime mainittu on myöskin tutkinut ensi- 

 mäisten kuukausien toiminnan tuloksia ja huomannut etta todellinen 

 voitto on 83 prosenttia malidollisesta. 



