20 Os c. V. Johansson. [N:o 16 



Viioden kuluessa on painatettu valmiiksi vuoden 1903 

 ukkoshavainnot, jotka, niinkuin edellisessä vuosikertomuksessa 

 mainittiin, T:ri Karsten on valmistanut, ja ne jiilkaistiin Suo- 

 men Tiedeseuran Bidragissa nimellä: 



yi Askvädren i Finland 1903 af Hugo Karsten."' 



Sitäpaitsi on tavallisuuden mukaan painettn suomalainen 

 painos samaa vuosikertomusta havainnon tekijöitä varten. 

 Täta julkaisua on edellisten suhteen jossain määrin muutettu 

 ja se käsittää m. m. täydellisen aineskokoelman 63 sivulla 

 (Liite I). Koko julkaisu sisältää 168 sivua tekstiä ja tauluja 

 sekä 5 kuvapiirrosta. 



Jo aikaisemmin käsittelemänsä, vuosina 1897 — 1905 koo- 

 tun, Suomenlahden jääsuhteita koskevan aineiston T:ri Karsten 

 muovaili lopullisesti vuoden kuluessa ja sen painatus alkoi 

 marraskuussa. Tästä julkaisusta tulee osa Suomen Tiede- 

 seuran päättämään ja osittain kustantamaan sarjaan: „Fmlän- 

 dische HydrograjjhiscJi-Biologische Untersuchungen'-^ minkä 

 ensimäinen osa, Hydrografis-Biologisen Komissionin toimit- 

 tamana on jo aikaisemmin julkaistu. 



T:ri Heinrichsin toimittamista havainnoista, mitkä kos- 

 kevat maan lumi- ja jääsuhteita, övat vuosikerrat 1895—1896 

 vuoden kuluessa olleet painossa, mutta kun suurin osa jo oli 

 ladottu, keskeytyi tämä työ T:ri Heinrichsin erotessa laitok- 

 selta. 



Vuoden kuluessa on laitos alkanut myös uuden julkai- 

 sun, nimittäin: 



^Kuukauskaisaiis Suomen llmanlaatunn, julkaissut Meteo- 

 rologinen Keskuslaitos.'' 



mikä ilmestyy molemmilla kotimaisilla kielillä. Jo kau- 

 van on laitoksella selvään huomattu sellaisen kuukausjulkaisun 

 tarpeellisuus. Johtaja Nordenskiöld oli myöskin jo v. 1881 

 alkanut sellaisen, mutta vähien työvoimien takia tämä kui- 

 tenkin hyvin pian lakkasi, sitten kun oli ehditty julkaista 

 vain muutamia numeroita. Sittemmin on kysymys sellaisen 

 julkaisun jatkamisesta oUut monesti esillä, mutta ainoastaan 

 kasaantuneen työn takia ja kun on puuttunut riittäviä työ- 

 voimia ja varoja, ei ole toistaiseksi luultu voivan ryhtyä sii- 

 hen. Mutta vaikkakin siis oli epäilyksen alaista, miten laitos 

 ilman erikoista määrärahaa voisi suoriutua niin suuresta työn 



