16 Osc. V. Johansson. [N-.o 15 



af det preussiska meteorologiska institutet namnes likaså, att 

 de vid samma maximum iakttagna barometerstånden äro de 

 högsta, som „på denna höjd iakttagits i Berlin och nästan 

 hela Nordtyskland sedan officiella meteorologiska observa- 

 tioner påbegynts" („seit Beginn amtlicher meteorologischer 

 Beobachtungen"). Från Petersburg har en uppgift i dags- 

 pressen varit synlig, att så höga barometerstånd, som de un- 

 der senaste januari, ej förekommit därstädes sedan år 1836. 

 Enligt Meteor. Zeitschrift B. XVII s. 96 var det år 1882 hög- 

 sta kända lufttrycket i Petersburg 796.5 mm (red. t. h. n.) 

 och iakttogs den 16 januari 1869 kl. 9 p, alltså några timmar 

 före det förra absoluta maximet i Helsingfors, 795.4 mm, upp- 

 nåddes. Å samma ställe anföres att i Moskva samma dag 

 kl. 10 a iakttogs värdet 797.2 mm. Enligt samma tidskrift 

 för mars 1893 s. Ill uppgick lufttrycket i centrum af det 

 ovanliga maximum, som i början af januari samma år hem- 

 sökte Europa till 795.2 mm (i KargojDol den 3 jan. kl. 9 p). 



De senast anförda barometerstånden torde vara de hög- 

 sta, som tidigare iakttagits i Europa samt öfverträffas sålunda 

 alla af de i år i januari uppnådda värdena. För västra Europa äro 

 alla kända absoluta maxima lägre än de of van för Ryssland 

 anförda. Enligt Rann ') var maximala barometerståndet mel- 

 lan 1809 och 1880 i Paris 787.2 (reduc.) och uppnåddes den 

 6 febr. 1821, det högsta från de Brittiska öarna kända var 

 790.1 mm, iakttaget den 20 jan. 1896 i Ochtertyre (Pertshire). 

 Absoluta maximum i Norge mellan 1866 och 1895 var 792.8, 

 observeradt i Wardö den 6 februari 1895. 



Det högsta lufttrycket på hela jorden inträffar sanno- 

 likt i Sibirien, men, såsom Woeikoff och Hann anmärkt, äro 

 dessa ej fullt jämförbara på grund af den osäkra reduktio- 

 nen till hafvets nivå. Vore denna säker, vore det den 23 

 januari 1900 kl. 7p i Barnaul på 170 m:s höjd öfver hafvet 

 observerade barometerståndet 808.8 mm (red. t. h. n.) det hög- 

 sta relativt säkra man tillsvidare känner från hela jorden. 



^) Hann, Lehrbuch der Meteorologie Aufl. I S. 205 u. 206, Aufl. II S. 

 155 u. 156. 



