32 W. Ramsay. [N:o 23 



ment visa, att regndropparna i jordens gamla tider voro lika 

 stora cch föllo med samma fart som nuförtiden. 



Vi finna vidare, redan i kambriska, ja i prekambriska 

 avlagringar moränkonglomerat. Nedisningar hava således 

 icke varit inskränkta endast till den s. k. „stora istiden" och 

 våra dagars pola.rgebit, utan uppträtt redan lika tidigt som 

 de första organiska varelser, varav vi ega spår. 



Vi möta saltavlagringar i de älsta paleozoiska systemen, 

 andra ökenbildningar i ännu äldre delar av jordskorpan. 

 Högröda sediment, erinrande om tropikens lateriter, och bleka 

 grus-, sand- och slamstenar äro vardera urgamla bildningar, som 

 tala för en tidigt försiggången differentiering av klimat och 

 förvittringsprocesser. 



Vi ega således från älsta tider geologiskt bevarade spår 

 av de ovan karakteriserade slagen av kiimatgebit. Då nu dessa 

 i sitt up|)trädande äro betingade av varandra och intaga en 

 bestämd zonal anordning, måste vi tänka oss, att tydliga 

 klimatzoner förefunnits geologiskt sett mycket tidigt, även 

 om de paleontologiska fynden icke lämna oss upplysningar 

 därom. 



Varje försök att tänka sig någon geologisk period ut- 

 märkt genom ett över hela jordytan rådande likformigt, vare 

 sig tropiskt fuktigt, kontinentalt torrt, eller glacialt klimat, 

 måste därför tillbakavisas icke endast på meteorologiska 

 grunder, utan ock på grund därav att man i ett mycket 

 stort antal av de geologiska s^^stemen upptäckt samtidiga, ehuru 

 på olika delar av jorden belägna lämningar av både öken- 

 bildningar, pluviala ackumulationer och även glacialkonglo- 

 merat. Man kan på sin höjd föreställa sig, att olikheterna 

 mellan klimatbältena under vissa perioder varit förmildrade 

 under andra skärpta, och att deras bredd varierat. 



Om således å ena sidan bergarternas beskaffenhet talar 

 för att de meteorologiska faktorerna under långt avlägsna 

 perioder verkat närmelsevis på samma sätt som nu, och 

 att klimatzoner äro ett urgammalt drag i jordytans fysionomi, 

 vittna de å andra sidan också otvetydigt om, att den geo- 

 grafiska utbredningen av de särskilda slagen av klimatgebit 

 förr varit en helt annan än nu. 



Saltlager och vissa sandstensbildningar i trakter, som 



