40 W. Rainsay. [N:o 23 



eller andra sidan om renman eller möjligen på vardera sidan 

 måste hava ändrat läge, d. v. s. longitud och latitud. Sådana 

 ortsförryckningar äro kända från flere jordbävningar. De 

 äro visserligen mycket små i bredd med jordens dimensioner, 

 men oFta upprepade under tidernas lopp kunna de kanske 

 giva betydande tal. Det viktiga är nu emellertid, 

 enligt en av de Montessus de Ballore gjord statistik, att 

 icke mindre än 92" (, av alla upptecknade jordskalv tilldragit 

 sig i de två smala zoner, dar också de yngsta bergskedje- 

 bildningarna sträcka sig. Bergskedjornas inre byggnad åter 

 visar som kännt, att de uppkommit genom sammanskjutning 

 från sidorna, varvid bergartslagren blivit veckade, och makade 

 över varandra. Här hava således orter som tidigare be- 

 funnit sig i3å längre avstånd, närmats till varandra, ja t. o. m. 

 skjutits förbi varandra. Dessa avståndsförkortningar uppgå 

 till tiotal och .hundratal km. 



Men dessa ortFörfiyttningar äro icke inskränkta uteslu- 

 tande till de smala bergskedjezonerna, utan inträffa också i de 

 mellan dem liggande vidsträckta delarna av jordskorpan. Ty 

 då bergskedjorna bildats därigenom, att svaga partier av lito- 

 sfären inklämmts mellan hållfasta segment, som närmat sig 

 till varandra, måste dessa sistnämda hava glidit en kortare 

 eller längre sträcka över magmaskiktet. 



Förutom sammanskjutande rörelser känna geologerna 

 också sträckningar i jordskorpan, vilka likaledes måste åt- 

 följas av en glidning av litosfärens fasta segment. 



Huruvida dessa litosfärens rörelser och de i sammanhang 

 därmed försiggående massförfiyttningar vid jordytan och pä 

 större djup, kunna leda till så stora breddgradsändringar 

 som den diskuterade klimathypotesen fordrar, är emellertid 

 ännu långt ifrån utrett. 



Frågan om orsakerna till de stora växlingarna i klima- 

 ten under de geologiska perioderna är. såsom jag tidigare ytt- 

 rade och som min framställning gifvit vid handen, ännu obe- 

 svarad, och den torde knappast bliva besvarad med någon 

 än så snillrik hypotes, innan den fasta grund av geologiskt 

 vetande, på vilken denna skall uppbyggas, är betydligt vidgad 

 och stärkt. Men genom att så långt det är möjligt med led- 



