2 KSINEYVdIk: [XLVIIL 
skränkt uppfattningssätt; och att det är så allmänt antaget, 
som fallet i själfva verket är, visar, att geologin allt fortfa- 
rande befinner sig i det första, primära stadiet af sin utveck- 
ling d v. s. det empiriska eller detaljforskningens stadium. 
För att från denna empiriska eller deskriptiva geologi komma 
högre upp till det teoretiska och därifrån omsider till det 
högsta eller filosofiska stadiet af den geologiska vetenskapen 
måste forskaren söka sträfva högre upp inom andens sfer, 
likasom en betraktare af en viss trakt af större eller mindre 
omfång, för att erhålla en så fullständig kännedom däraf som 
möjligt, ej får åtnöja sig blott med en betraktning af de en- 
skilda föremålen nere i dalarna, utan måste stiga upp på höj- 
derna för att därifrån kunna få en omfattande öfversigt af 
det hela. Att det numera inom geologin är på tiden att från 
det empiriska stadiet söka komma upp till det högre teore- 
tiska resp. filosofiska antyder ock Zittel i sin Geschichte der 
Geologie genom följande ord: Die Zeit der reinen sich selbst 
genögenden Detailuntersuchung ist wenigstens för die genauer 
bekannten Theile der Erdoberfläche voräöber; jetzt heisst es, 
die verwirrende Masse der Thatsachen unter allgemeinen 
Gesichtspunkten zusammenzufassen und in den Chaos der 
FEinzelerscheinungen nach leitenden Gesetzen zu suchen"”. 
De tre ofvannämnda stadierna, det empiriska eller rent 
induktiva, det teoretiska eller induktivt-deduktiva och det 
filosofiska eller rent deduktiva stadiet af den geologiska forsk- 
ningen och andra vetenskaper af större omfattning, förhålla 
sig till hvarandra såsom ungdom, mannaålder och ålderdom, 
äfven med afseende därpå, att det första stadiet bäst lämpar 
sig för ungdomen, det andra för medelåldern och det tredje 
för ålderdomen. Jag kan i detta afseende framställa mig sjelt 
såsom ett exempel, i det att jag, såsom mina utgifna skrifter 
utvisa, under den första tredjedelen af min numera 40-åriga 
geologiska lefnadsbana företrädesvis idkade empirisk geologi, 
under den andra teoretisk och först under den tredje filosofisk 
geologi såsom en del af den allmänna kosmologin, hvaraf 
resultatet föreligger i den år 1901 utkomna första delen af 
mitt utkast till en komparativ kosmologi eller den triadisk 
monistiska världsåskådningen, hvari jag gjort ett försök till 
en förmedling eller förening af de tvenne hvarandra bekäm- 
