6 ESJIWik. [XLVIIT 
Jag skall nu gå att genom några exempel visa den åt- 
skilnad i afseende på uppfattningen af de geologiska före- 
teelserna, som förefinnes mellan den f. n. rådande aktualistiska 
läran och den anti-aktualistiska, hvilken jag numera hyllar, 
och som jag vågar tro skall i hufvudsak blifva den i fram- 
tiden rådande. Såsom ett synnerligen lämpligt exempel vid 
denna jemförelse mellan den aktualistiska och den anti-aktu- 
alistiska geologiska uppfattningen kunna des. k. kristalliniska 
konglomeratskiffrarna tjena, t. ex. de från skifferterrängen 
N om Tammerfors. Dessa förena i sig, i likhet med de kristal- 
liniska primitivskiffrarna 1 allmänhet, de kristalliniska erup- 
tivernas med de klastiska sedimenternas allmänna karaktär, 
i det de i inre kemiskt-mineralogiskt hänseende likna de förra, 
1 yttre stratigrafiskt-geologiskt de senare, och de kunna där- 
före tolkas väsendtligen olika, allt efter den olika ståndpunkt, 
på hvilken betraktaren står. Den aktualistiska empirikern 
betraktar i främsta rummet de yttre formförhållandena och 
kommer därigenom till antagandet af konglomeratskiffrarnas 
metamorfiskt-sedimentära natur. Den anti-aktualistiska teore- 
tikern betraktar åter i motsats härtill innehållet, den kemiskt- 
mineralogiska sammansättningen, såsom det primära och for- 
men såsom ett i förhållande därtill sekundärt af yttre förhål- 
landen beroende och därföre mindre vigtigt moment, samt 
kommer därigenom till uppfattningen af deras natur såsom 
eruptiva breccier med delvis afrundade brottstycken. Den 
förra åsikten har egentligen intet annat stöd för sig än den 
afrundade, särskildt vid begynnande förvittring rullstenslik- 
nande formen hos fragmenterna. Men den runda formen i 
mineralriket kan uppkomma på andra sätt än genom, meka- 
nisk rullning vid en sjöstrand nämligen genom kemisk korro- 
sion i en eruptiv magma af motsatt konstitution mot frag- 
mentets, såsom synes af de i basiska eller indifferenta, men 
ursprungligen basiska, s. k. lamprofyriska eruptiva gångarter 
förekommande afrundade fragmenterna af acida bergarter 
(granit och kvarzit); och detta är tydligen den rätta tolknin- 
gen 1 ifrågavarande fall, ty härigenom förklaras såväl formen 
som innehållet. Huruvida dessa kristalliniskt skiffriga erup- 
tiva breccier eller konglomerater ursprungligen aflagrats i 
form af horizontala, sedermera genom uppresning eller ned- 
