N:o 161 Om en ny anti-aktualistisk teori m. m. 13 
färgade hornblendet öfvergått i ljusfärgadt lerjords- och alkali- 
haltigt pargasitartadt hornblende samt biotit, och slutligen 
vid en mera intensiv inverkan i den i grå och röd gneisgra- 
nit förekommande granaten. Olikheten eller den större och 
mindre omfattningen af denna diorit- och hornblendegneis- 
metamorfos beror tydligen därpå, att hornblendegneis-brott- 
styckena i fast, diorit- resp. amfibolit-partierna åter i smält- 
flytande tillstånd varit inneslutna i den acida gneisgranit- 
magman. Man kommer sålunda till den åsigt, att de större 
och mindre partierna af kersantitartad kvarzglimmer-diorit, 
hvilka dock för det mesta äro så små, att de ej kunnat upp- 
tagas på geologiska kommissionens kartblad, äro rester af en 
ursprunglig, under den acida silikatmagman lagrad basisk 
Ppyroxen-amfibolitmagma, hvars pyroxen öfvergått i amfibol 
och denna senare delvis i biotit, samt uppkommen af den 
öfverliggande kiselsyrerika magmans inverkan på jordklotets 
inre metalliska kärna, och på grund af sin lättare flytbarhet 
ställvis uppressad i den förra. Den s. k. differentiationsteorin 
eller hypotesen synes mig däremot icke kunna lemna en för- 
klaring af dessa och liknande företeelser, alldenstund den sjelf 
behöfver en förklaring, som dock mig veterligen hittills icke 
blifvit lemnad, hvaremot åsigten om den i min teori förut- 
satta metalliska kristalliserade jordkärnan i flere af mina före- 
gående arbeten i teoretisk geologi närmare förklarats och 
försvarats. 
En närmare kännedom om den acida magmans inverkan 
på den basiska och tvärtom kan man få genom en undersök- 
ning af de i en del gneisgranit-terräng förekommande kon- 
kretionära bildningar af långsträckt ellipsoidisk form med en 
hvarfvig af omvexlande basiska, indifferenta och acida, mer 
eller mindre amfibol- resp. biotit-rika skikter bestående struk- 
tur, hvilken närmar sig till gneisstrukturn och sålunda kan 
lemna en ledning i och för frågan om gneisbildningen. Denna 
konkretionära struktur, i så att säga embryonisk eller mindre 
utvecklad form iakttog jag 1 ett af de större basiska partierna 
i gneisgraniten V om Kervo station, invid den däri i skliriga 
gångar och drummer inskjutande röda och grå graniten resp. 
pegmatiten samt i större och mera utvecklad form i den grå- 
röda gneisgraniten O därom; men i gneisgraniten på andra 
