14 F. J. Wiik. [XLVIIT 
orter är den mera allmän, och i den S om Tammerfors vid 
Pyhäjärvis stränder synnerligen karakteristisk. Denna gneis- 
granit består af öfvervägande grå intermediär facies med däri 
nätformigt förgrenade gångar af den acida facies, på grund 
hvaraf den ock blifvit betecknad med namnet ,ådergneis". 
Att den dock rätteligen bör betraktas såsom en gneisgranit 
utvisas af de nämnda konkretionära bildningarna, uppkomna 
genom den ursprungliga acida magmans inverkan på den 
basiska, äfvensom af den ställvis förekommande breccieartade 
strukturn, uppkommen genom större och mindre kantiga brott- 
stycken af den äldre basiskt-indifferenta facies eller därtill sig 
anslutande gneis-skiffer 1 den yngre eller senare utbildade 
acida, kvarzrika, delvis röda pegmatitiska gneisgranitfacies, 
hvilken med afseende härpå kunde betecknas såsom aktiv i 
förhållande till den passiva basiska facies. 
Genom öfvervigten 1 allmänhet af den acida facies öfver 
den basiska skiljer sig den till den äldre laurentisk-huroniska 
primitiv-tiden hörande gneisgraniten från de yngre huroniskt- 
taconiska periodernas öfvervägande porfyrartadt utbildade gra- 
niter, hvilkas mera basiska natur utvisas såväl af de i all- 
mänhet större basiska faciespartierna, som ock af deras mera 
hornblendehaltiga intermediära syenit-granit facies med de däri 
fördelade karakteristiska smärre resterna af basiska gabbro- 
eller dioritartade facies-arter. 
Af synnerligen stor betydelse för utredandet af de pri- 
mitiva kristalliniska sedimenternas geogeni och deras förhål- 
lande till de primitiva eruptiverna är nu vidare den nämnda 
eruptivt-sedimentära granitgneisen, som såväl i stort eller 
geologiskt som i mikropetrografiskt afseende bildar öfvergån- 
gen mellan de förra och de senare. Tyvärr äro de af eruptiv 
gneisgranit oberörda eller mindre påverkade rester, som med 
någon säkerhet kunna hänföras till denna äldsta granitgneis- 
formation ganska sällsynta i sydvestra Finland. För min del 
har jag något närmare kunnat iakttaga blott tvenne sådana 
förekomster nämligen det s. k. Broberget i Helsingfors samt 
ett 'berg i Kervo by, öster om jernvägsstationen, hvilket till- 
sammans med de norr, söder och öster därom befintliga lik- 
nande bergen synes bilda ett mer eller mindre sammanhän- 
gande helt, ett i norr och söder utsträckt granitgneisparti 
= RAR 
