N:o 16] Om en ny anti-aktualistisk teori m. m. 15 
med öfver hvarandra lagrade faciesbildningar"): den basiska 
hornblendehaltiga facies nedtill, öfvergående upptill genom en 
såväl makro- som mikroskopiskt med den s. k. täta gneisen i 
Erzgebirge (,dichter Gneiss z. Th. archäische Grauwacke") 
öfverensstämmande mellanlänk i den grå oligoklasgranitgnei- 
sen, liknande den s. k. flasriga Freibergernormalgneisen, samt 
öfverlagrad af och öfvergående i en hvit-röd granitgneis eller 
gneisgranit, liknande en till den öfre röda muscovitgneis-for- 
mationen i Erzgebrige hörande granitlik gneisvarietet. Denna 
granitgneisformation är genom en af Keravanjoki antydd för- 
kastningsklyft skild från den mellan denna och Wanda å be- 
fintliga gneisgranitterrängen, i hvilken de tre faciesbildnin- 
garna äro utan någon ordning blandade med hvarandra, dock 
så, att de ofuliständigt metamorfoserade basiska partierna 
mestadels äfven här befinna sig i de lägre delarna af de grå 
och röda gneisgranitkupparna."") 
Tillsammans bilda dessa primitiv-terränger, så vidt man 
af kartbladet N:o 6 af Finlands geologiska undersökning kan 
sluta till, jemte de i O och V angränsande af gneisgranit och 
sammanpressade gneisbassiner bestående terrängerna en i 
ONO-lig riktning utsträckt laurentisk-huronisk zon, som såväl 
1 yttre orografiskt som i inre geologiskt hänseende skiljer sig 
från den norr därom befintliga zonen, i hvilken yngre, huro- 
niskt-taconiska skiffer- och eruptiva porfyr- och syenit-granit- 
formationer förekomma jemte de äldre laurentiska gneis- och 
gneisgranitbildningarna. En allmän komparativt teoretisk be- 
traktning af det sydfinska primitivterritoriet visar nämligen, 
>) Tunnslipningar af dessa granitgneisfacies äro af mig jemförda under 
mikroskopet med motsvarande gneisarter i en samling tunnslipningar af kri- 
stalliniska bergarter från Sachs. Erzgebirge rekv. från F. Krantz i Bonn. 
+) Granitgneisen från trakten af Kervo by bildar sålunda i geologiskt- 
stratigrafiskt och mikro-netrografiskt hänseende en öfvergångsbildning mellan 
gneisgraniten samt gneis-skifferformationen i östra delen af Helsinge socken 
och andra orter i södra Finlands gneis- och granitterritorium. Den förhåller 
sig salunda till dessa älsta eruptiv- och sedimentformationer på samma sätt 
som gneisformationen i Erzgebirge till den densamma i södra delen af detta 
terräng genombrytande gneisgraniten och den ställvis öfverlagrande gneis-glim- 
merskiffern, och kan sålunda i likhet med Erzgebirges gneisformation betraktas 
såsom en rest af den första stelnade jordskorpan, ehuru en betydligt mindre 
sådan. 
