N:o 16] Om en ny anti-aktualistisk teori m. m. il 
äldre och yngre primitiv-eruptiver bildade zonerna, nämligen 
det stora gabbro-massivet i det förra och den stora rapakivi- 
granitstocken i det senare. Den åtskilnad, som i petrografiskt 
hänseende visar sig mellan den förras basiska och den senares 
öfvervägande acida natur, står 1 samband med den åtskilnad, 
som i allmänhet visar sig mellan de två territorierna i afseende 
på malmförekomsterna, en åtskilnad, som äfven i sin mån 
talar för de sistnämndes eruptiva, icke sedimentära ursprung. 
Det komplicerade resultat man kommit till såväl i N. 
Amerika som 1 N. Europa (Skandinavien och Finland) vid 
försöker att utreda de primitiva formationsförhållandena i en- 
lighet med det aktualistiska uppfattningssättet och dess an- 
tagande af många arkeiska system lika de postprimitiva, och 
hvars onaturlighet nogsamt skall komma att visa sig, då det 
gäller att närmare jemföra alla dessa ,arkeiska" primitivfor- 
mationer på skilda orter med hvarandra, skall väl förr eller 
senare förmå geologerna af den aktualistiska skolan att slå 
om i den motsatta vida enklare och naturligare anti-aktualis- 
tiska riktningen. Såsom exempel på tillämpningen af det anti- 
- aktualistiskt teoretiska åskådningssättet på ett 1 empiriskt 
geologiskt hänseende redan närmare kändt terräng synes mig 
Sachs. Erzgebirge särskildt lämpa sig, alldenstund, såsom 
Zittel i sin Geschichte der Geologie säger om konungariket 
Sachsen, att det är ,das in geologischer Hinsicht am genau- 
esten erforschte Musterland Deutschlands". Detta primitiv- 
terräng är sålunda väl egnadt att läggas till grund för en 
komparativ betraktning med andra mindre kända eruptiv-gebit, 
närmast det finska, hvilket jag ock i flere föregående arbeten 
gjort. Här må ännu några tillägg i detta hänseende göras, 
Den af Naumann och Cotta påbörjade samt sedermera 
under ledning af H. Credner fortsatta kartografiska framställ- 
ningen af Sachsens geologi i en skala af 1:25000 lemnar ett 
förträffligt material och en säker grund för ett vidare kom- 
parativt teoretiskt studium, isynnerhet om man, såsom fallet 
varit med mig under min vistelse vid bergakademin i Freiberg 
åren 1865—66 samt under därifrån gjorda exkursioner, varit 
i tillfälle att sjelf på ort och ställe lära känna grunddragen 
af de geologiska förhållandena i detta terräng. Såsom en 
särskild förtjenst för det Sachsiska geologiska kartverket kan 
