N:o 16] Om en ny anti-aktualistisk teori m. m. 19 
senaste tid äfven blifvit påvisad i Erzgebirge, där man till- 
förene likasom i Finland haft svårighet att bestämdt särskilja 
densamma från den yngre porfyr- och syenitartade graniten, 
så att de på de sachsiska kartorna sammanblandats, så t. ex. 
i det stora gneisgranit och porfyr-syenitgranit gebitet NV om 
Dresden, ett förhållande, som äfven inverkat på tolkningen af 
de i dessa äldre och yngre eruptiver förekommande kontakt- 
metamorfoserade brottstyckena af gneis samt primitiv och 
postprimitiv (silurisk) skiffer resp. gråvacka, hvilka äfven sam- 
manblandats och samtligen betraktats såsom mer eller mindre 
metamorfoserade brottstycken at postprimitiva, ursprungligen 
klastiska sedimentära bergarter.) 
Likaså hafva de i Elbe-bassinen söder om Dresden del- 
vis öfver kontaktmetamorfoserade silurstrater lagrade samt 
cordierit- och andalusitförande och således äfven kontakt- 
=) Om gneisgraniten i Erzgebirge se R. Beck: Ueber einige Eruptiv- 
gneisse des Sächsischen Erzgebirges (Tschermak's Mineral. u. Petrogr. Mitthei- 
lungen Bd. 20. 1901) samt Beskrifning (Erläuterungen) till Section Firsten- 
walde-Graupen, BI. 120 af Sachsens geol. specialkarta 1903. Det i dessa ar- 
beten påvisade nära genetiska sambandet mellan den , massformigt korniga 
biotitgraniten" med därtill sig anslutande pegmatit och aplit samt den såsom 
»Hlasrig modifikation" af den förra betecknade ,, biotit-gneisen", hvilken att döma 
af beskrifningen motsvarar den intermediära gneisgranitfacies i de finska gneis- 
granitterrängen, kan dock blott hafva en lokal, icke en allmän betydelse. Ty 
i allmänt geologiskt-stratigrafiskt bänseende måste, såsom ock nämnde förfat- 
tare antyder, en bestämd atskilnad göras mellan den grå Freiberger normal- 
gneisen i norra delen och den grå, i genetiskt samband till den massformiga 
gneisgraniten i södra delen af Erzgebirge stående biotitgneisen, hvilken således, 
atminstone till en del måste betecknas såsom rent eruptiv, och dess bildning 
ställas i samband med den döme-formiga upphöjningen af Erzgebirges gneis- 
formation, samt således betraktas såsom yngre än Freiberger normalgneisen, 
hvars bildning åter bör ställas i samband med den af den första stelnade jord- 
skorpan, och i likhet med denna betraktas såsom en produkt af en vexellag- 
ring mellan acid och basisk magma, hvilkas rester finnas i densamma 1 form 
af ellipsoidiska partier af röd muscovitgneis och svart amfibolit resp. diorit. 
Af dessa senare företer den vid Halsbricke N om Freiberg förekommande fält- 
spat och granat förande amfiboliten, såsom Sauer i beskrifningen till bladet 
Freiberg anför, en öfvergång till den grå gneisen, således i öfverensstämmelse 
med förhållandet mellan den basiska och intermediära gneisgranitfacies i Kervo- 
trakten. Detta har äfven sin motsvarighet i Erzgebirges gneisgranitterräng, att 
döma af de såväl i den massformiga som i den gneisartade facies förekommande 
större och mindre amfibolitpartierna, hvilka äro väl skilda från de i gneisgra- 
niten förekommande gneisfragmenterna. 
