82 Kliniske og parasitologiske Undersøgelser fra Grønland. 
blevet tilbage; Laget her er uregelmæssig afgnavet og fordybet. Koloniernes 
Form, Farve, Størrelse m. m. endnu som foran beskrevet. 315: Udseendet 
af Gelatinekulturen er endnu som ovenfor (1/4) beskrevet. Smeltningen synes 
ikke at være skredet videre siden; paa Væggene ses endnu et (nogenlunde 
tyndt) Lag af uregelmæssig afgnavet og slikket, usmeltet Gelatine. Heri ses 
Kolonierne som tidligere beskrevet. | 
Stikkulturer i Liebig-Gelatine (fra Agar-Agar-Pladekultur II, * Is, 
Stuetp.). Allerede */s; vise Podestikkene sig som hvide, flossede Striber. — 
30/,: Podestikkene vise sig som lige, ensartede, hvide Striber, fint grynede. 
De ere noget tykkere opadtil, tyndere nedefter. Ved Indtørring (ikke ved 
Smeltning) er der fremkommet Smaafordybninger i Gelatineoverfladen sva- 
rende til Stikkanalernes Mundinger; der ses intet smeltet Gelatine i disse 
Smaafordybninger og altsaa heller intet Bakteriesediment paa deres Bund. 
Ridskulturer paa Overfladen af Gelatine og Agar-Agar an- 
lagdes ikke fra Patienterne: Otto’s Kone (Panaritium) og Andreas (Stomatitis 
aphthosa); men af andre Forhold er man berettiget til at slutte, at de vilde © 
have dannet temmelig brede, gule (okker-, citron- eller lys-orangegule) Striber 
med uregelmæssig tungede og bugtede (lappede) Rande (bladagtige Dannelser). 
Saadanne ses saaledes i Gelatinekultur af 1315 hos nærværende Patient (Vasti: 
Stomatitis aphthosa), fremkomne ved Rids og Bevægelser med Podenaalen 
under Forsøg paa at fjærne en Overfladekoloni. De tungede Figurer danne 
en temmelig tyk, gullig Belægning paa Gelatineoverfladen. Navnlig ved 
Randene hvælve Belægningerne sig ret stærkt frem over Overfladen af 
Gelatinen og danne her Bakker og Dale; mindre Fordybninger strække sig 
hen over Belægningerne, begrænsende de enkelte Udbugtninger. Iøvrigt er 
Belægningernes Overflade glat og ikke granuleret. 
Lignende Forhold ses i Agar-Agarkulturerne fra denne Patient saaledes 
nede ved Striben, der betegner Grænsen, hvor Fortætningsvandet har berørt 
Agar-Agaroverfladen. Denne Grænsestribe er meget uregelmæssig: rundtunget 
og bugtet, med Udløbere o.s.v. I Agar-Agarkultur II fra den foran beskrevne 
Patient, Andreas (Stomatitis aphthosa) ses ogsaa en Stribe, der skyldes В1а$ 
af Podenaalen. Ogsaa denne Stribe er uregelmæssig (bladagtig) tunget og 
indskaaret i Randene, tykkest udad mod disse (og mest hvælvet her), med 
glat Overflade og smaa Indsænkninger paa denne о. $. У. 
Tilsvarende Figurer ses i Agar-Agarkultur af 16/3 fra Fanger Otto’s Kone 
(Panaritium). Grænsen, hvortil Fortætningsvandet har staaet, er meget uregel- 
mæssig takket og lappet med rundlappede Udløbere af forskellig Form. Den 
største af disse Figurer er 1,25 cm lang og 2 mm bred (gennemsnitlig; hvor 
Lapperne udgaa til begge Sider, er den noget bredere). Ligesom hos de 
andre Patienter ere Striberne i Midten fordybede (i Randene udad mod 
Agaren ere de voldagtig fortykkede og gaa brat og stærkt hvælvede ned 
mod den omgivende Agar-Agarflade). 
Lignende Forhold, om end mindre udprægede, ses i Agar-Agarkultur III 
(af 16/3) fra еп Carbunculus nuche (Patient Charlotte, se foran) og i Agar- 
Agarkultur II (af 1815) fra Conjunctivitis (Forf., se foran). Belægningen er dog 
i Kulturen fra Conjunctivitis tynd, hvid og hindeagtig, kun lidt prominerende 
over Agar-Agaroverfladen. I Kulturen fra Carbunklen ere Belægningerne deri- 
mod temmelig tykke og danne ogsaa her Figurer af uregelmæssig Form 
(bladagtige m. m.) 
Pladekulturer i Agar-Agar (fra Bouillonkulturen, 13/3). Efter godt 
24 Timers Henstand i Thermostat ved et Par og 30° C. ses Vækst overalt i 
