118 Kliniske og parasitologiske Undersøgelser fra Grønland. 
bred, løs Albuminskive) og ved Kogning + Salpetersyre. Giver ikke Blod- 
reaktion. Patienten lader Vandet i min Nærværelse; mod Slutningen af 
Vandladningen opfangcs en mindre Del af Straalen i et sterilt Glas, og her- 
fra podes 1 Agar-Agar og Cibil-Gelatine. 
18/,: Smerterne over Skulderbladene næsten helt svundne. Han klager 
derimod nu over Smerter i nederste Del af Underlivet og bælteformet her- 
fra ned i begge Nates, ikke ned i Benene. Har sovet godt i Nat. Ikke Febrilia. 
Appetit og Afføring i Orden. Urinen lys og ret uklar (klarere end i Gaar); 
næsten ikke Smerter ved Vandladningen. Dennes Hyppighed temmelig ringe; 
ogsaa tidligere (forinden han blev syg) har han som nu ladet Vandet 2—3G. 
i Løbet af Natten. Gaar stadig oppe. 
19/4: Angiver ogsaa i Dag at være bedre. God Søvn og Appetit. Afføring 
og Vandladning i Orden. Urin lys (i Gaar Eftm. skal den have været lidt 
mørkere). Smerterne over Underlivet og Nates næsten borte i Dag. Derimod 
ere Smerterne i Skulderbladsregionerne delvis komne igen (de skal være 
værst om Aftenen, om Morgenen ere de næsten helt borte). Puls 70. Hoster ~ 
og ekspektorerer ikke. Har stadig — ogsaa forinden han blev syg — et noget 
blegt og sygeligt Udseende. } 
Urinen har henstaaet i Spidsglas siden i Forgaars. Urinen var allerede 
da uklar af en hvidlig, fnugget, diffus Uklarhed. Denne har nu sænket sig 
noget nedad, men den ovenfor staaende, klarere Urin er endnu svagt hvidlig 
uklar. Den stærkere hvidlige Uklarhed nedadtil omfatter mere end nederste 
Halvdel af Urinmængden. Den viser sig at skyldes et hvidligt, fnugget, skyet 
Bundfald (som ved Renkulturer af Bact. coli commune i steril Urin). Urinen 
afsætter intet andet (tungere) Bundfald paa Bunden af Spidsglasset; den 
reagerer endnu surt. — Ved mikroskopisk Undersøgelse af dette hvide, 
skyede, fnuggede Bundfald fra Spidsglas-Urinen ses en stor Mængde Bakterier, 
hvis enkelte Individer hyppigst har Kokkobacilform, en lille, kort og plump 
Stav med afrundede Ender, næppe to Gange saa lang som bred. Ligner 
aldeles Bact. coli commune. Bacillerne ligge hyppig samlede i større og 
mindre, uregelmæssige Hobe og Klumper. I Klumperne kan undertiden 
skelnes en længere Bakterietraad. De fleste af Bakterierne have Coli-Formen. 
Enkelte er næsten runde som Kokker. Andre ere voksede ud til længere 
eller kortere Stave, indtil 4—5 Gange saa lange som brede eller længere. 
Undertiden ses 2 Individer i hinandens Forlængelse; Bakterierne have en 
livlig, vrikkende og rokkende Bevægelse. Ofte ses en Klump (uformelig) paa 
4—5—6 Individer at vrikke afsted. Foruden. Bakterierne ses en Del mer 
eller mindre grenede Smaatraade og enkelte mindre, om Cylindre mindende 
Legemer. Men Bakterierne dominere det hele Billede. — Bacillen farves 
smukt med fort. Karbol-Fuchsin og Gentianaviolet (EarLica); dog ses under- 
tiden ufarvede eller da kun svagt farvede Partier. Farves aldeles ikke efter 
Gram’s Metode. 
Js: Føler sig meget bedre i Dag. Smerterne i Underlivet helt svundne, 
og det gør nu kun meget lidt ondt i Skulderbladsregionerne. Funktionerne i 
Orden; god Søvn, Appetit, Afføring. Ingen Smerter ved Vandladningen. Urinen 
lysegul, hvidlig uklar, reagererer surt. Uklarheden synes ikke at tiltage ved 
Kogning + Salpetersyre. Ved Heırer’s Prøve faas stærkere Uklarhed mod 
Berøringsfladen med Salpetersyren (ikke nogen egentlig Albuminskive). Giver 
ikke Blodreaktion. 
а: Angiver i Dag at være betydelig bedre. Smerterne i Underlivet 
næsten helt borte; i Skulderbladsregionerne ere de ogsaa godt aftagne. 
