152 J. P. J. Ravn. 
Sand (c. 1 m) og øverst et tyndt (0,75—1 m mægtigt) Dække af Sand, 
som indeholder løse Glacialblokke. I det først nævnte Sand ligger 
Konkretioner af en meget haard og fast Sandsten, ligesom jeg et 
enkelt Sted iagttog Kulbrokker liggende i et Lag paa lignende Maade 
som Flinten i vort Skrivekridt. 
Ogsaa et andet Sted fandtes særlig smukke Planteforsteninger, 
nemlig i det af STEENSTRUP omtalte Profil i Klinten ved Kitdlusat!). 
Dette Profil har kun ændret sig forholdsvis lidet, siden det blev 
tegnet af STEENSTRUP. Her synes Rester af Løvtræer at være de 
dominerende. 
De kulførende Dannelser gennembrydes paa den her omhandlede 
Strækning af Diskos Sydøstkyst af talrige Basaltgange af meget for- 
skellig Mægtighed; selve det egentlige Basaltdække ses derimod først 
længere inde i Landet. Ret hyppig kan man iagttage det Fænomen, 
at Sandet paa Siderne af Basaltgangen er hærdnet til Sandsten. Tæt 
østfor Stien, der fra Stranden fører op til Bopladsen ved Skansen 
ses saaledes en næsten lodret, omtrent i N—S gaaende Basaltgang, 
paa hvis Sider Sandet i indtil с. 30 cm's Afstand fra Basalten er 
hærdnet til Sandsten og spaltet i ret tydelige, liggende Prismer. 
I det lille Elvleje nærmest østfor nævnte Boplads gaar en lille Ba- 
saltgang tværs over Elvlejet; Basalten er her kløftet i ret regel- 
mæssige Prismer, saa at det hele (se Tav. III, Fig. 1) faar Udseende 
af en ved Menneskehaand anbragt Dæmning. I denne Sammenhæng 
kan endvidere anføres, at der lidt østfor Sinigfik ses en Basaltgang 
ovenpaa Klinten med særdeles smukke Søjler (se Тау. II, Fig. 2). 
Endnu skal her omtales, at man næsten langs hele Kysten ser 
tydelige Terrassedannelser. Den nederste af disse Terrasser, hvorpaa 
Husene ved Skansen er byggede, ligger i en Højde af с. 15 т. o. H.; 
ved Skansen ses andre Terrasser længere inde i Landet paa c. 29 m's 
og c.44 m's Højde, og endnu længere inde findes en tydelig Terrasse 
i en Højde af c. 84 m o. H. Over denne sidste saa jeg endnu en 
anden, hvis Højde jeg dog ikke fik maalt. Ved Makak fandtes 
tydelige Terrasser paa c. 20 og 80 m samt flere, der laa endnu 
højere. 
2. Diskos Nordøstkyst. 
Da de kulførende Dannelser østfor Skansen trækker sig længere 
ind i Landet, saa at man paa den Strækning af Diskos Sydøstkyst, 
som kaldes Flakkerhuk, maa passere et temmelig bredt, lavt For- 
1) К. ГУ. STEENSTRUP: Om Forekomsten af Forsteninger i de kulførende Dan- 
nelser i Nord-Grønland. S. 75. — Medd. om Grønland. 5. Hefte. Kjøbenhavn 
1883. (Citeres i det følgende som „К. J. У. STEENSTRUP: I. с. 1883 (II)‘*). 
