168 J. P. J. Ravn. 
denne sidste skimtes de Sedimenter, vi vilde undersøge, overlejrede 
af Basalt. Dette Billede er taget fra Foden af Slibestensfjældets 
østlige Ende. Den mellemste Bræ (eller Hovedbræen) maa aaben- 
bart et Sted bevæge sig op over en Gnejsknold, hvilket foraarsager 
at Bræens Overflade her bliver ualmindelig stærkt kløftet. Dette 
stærkt kløftede Bræparti ses paa Billedet Tav. VI, Fig. 2, paa hvilket 
man tillige i Baggrunden ser en stejl Væg af Gnejs med foranliggende 
Raskegler. Gnejsen overlejres af Basalt; muligvis er der dog mellem 
Gnejsen og Basalten indskudt kulførende Sedimenter af ret betydelig 
Meegtighed; Afstanden tillod os ikke med Sikkerhed at afgøre dette 
Spørgsmaal. Paa Billedet ses endvidere foran Bræen en Sidemoræne 
og atter foran denne Afløbet fra den vestlige, højtliggende Bræ. 
Efterat have fulgt dette Afløb en Strækning opefter stødte vi paa en 
lille Bæk, der kom fra højre. Vi gik videre op langs denne Bæk. | 
I en Højde af c. 700 m stødte vi her (paa Bækkens sydlige Side) paa 
en vældig høj Mur af forvitret Gnejs. 30 m højere oppe fandtes. 
(ligeledes paa Sydsiden) en henved 20 m mægtig Væg med stærkt 
forvitret Kloritskifer, der under- og overlejres af den blaagraa Gnejs. 
Den Del af Gnejsen, der ligger over Kloritskiferen, er ogsaa mere eller | 
mindre stærkt forvitret; dens Feldspath er ofte aldeles kaoliniseret. 
I en Højde af с. 810 m begynder de kulførende Dannelser. 
Umiddelbart paa den forvitrede Gnejs ligger Sandsten, som efter- 
følges af sorte Skifere med Kullag; derpaa følger atter Sandsten osv. 
Længere oppe findes mægtige Lag af en stærkt lagdelt, gullig Sand- 
sten. I 860 m's Højde fandt jeg en graa Lerskifer, som indeholdt 
Planterester, deriblandt en Del mere eller mindre lodret stillede 
Fragmenter, der kunde ligne Rødder. Over Skifrene syntes der at. 
ligge et lille Kullag. I omtrent samme Højde fandt jeg i Nærheden 
et Kullag af с. 1,5 m’s Mægtighed; det overlejredes af 3—4 m hvidt 
Sand, hvorpaa fulgte et lidet mægtigt Lag af mørkegraa Skifere og 
dernæst mange Meter af den ovenfor. omtalte skifrede Sandsten. 
Under Kullaget laa et 30—40 cm mægtigt Lag af en mærkelig kul- 
sort Sandsten, igennem hvilken der раа kryds og tværs gaar ejen- 
dommelige, smaa, uregelmæssige Kulaarer. 
Sedimenterne overlejres som før omtalt af Basalt, i den nordlige 
Ende af Profilet i en Højde af с. 950 m. Det er her Basalttuf, der 
overlejrer et Sandstenslag paa с. 1 m’s Mægtighed; derunder følger 
0,7 m sorte Skifere; derefter с. 0,5 m Sandsten og derunder igen sorte 
Skifere; den følgende Del af Profilet var dækket af Ras. Længere 
mod Syd ligger Grænsen mellem Basalt og Sedimenter i en Højde 
af c. 1000 m; her synes Basalten at hvile paa sorte Skifere af lig- 
nende Beskaffenhed som de under Ata omtalte. Basalten syntes her 
at være mere kompakt. 
