310 MOGENS CLEMMENSEN. 
For at kunne slutte sig til, hvor høje Murene i den oprindelige 
Kirke har været, kan man foreløbig gaa ud fra det højeste Punkt af 
Sidemurene, som de nu staar. Dette Punkt er nord-østre Hjørne; 
det staar endnu urørt i en saadan Højde, at det i Forhold til Øst- 
gavlen godt kan være Sidemurens oprindelige øverste Afslutning 
ved Tagskæget. Trækker man fra dette Punkt en vandret Linie 
hele Kirken rundt, idet man gaar ud fra, at baade Nord- og Sydmur 
har ligget i Vage, fremkommer den i Tegningerne viste punkterede 
Linie lige over Murene (Fig. 5 & 7). Den derved fremkomne Højde 
over Vinduerne, og Forholdene i det hele taget, ser ud til at være 
rigtige; lavere kan Tagskæget ikke have været, og højere er der 
ingen Grund til at lægge det, da der over Vinduerne er tilstrækkelig. 
Mur til at modtage Trykket fra Taget. — Trækker man Linier ved 
Hjørnerne fra denne Højde op mod Vestgavlens lodrette Midtlinie, 
saaledes at ingen af de nu fremspringende Sten i Gavlkanterne rager 
udenfor disse Linier, hverken paa Gavlens udvendige eller indven- 
dige Side, fremkommer den paa Tegningen punkterede fladeste 
Taghældning (Fig. 6 (& Fig. 10)). Ved at gøre det samme med Øst- 
gavlen, og naar der tages Hensyn til, at denne paa Grund af Revnen 
nu er bredere end oprindelig (thi, som foran bemærket, hælder syd- 
østre Hjørnes øvre Del са. 25 cm ud fra sin oprindelige Stilling), saa 
viser det sig, at Tagvinklen bliver den samme for begge Gavle, nem- 
lig 40° (Fig. 8 & 12). Da denne Taghældning er passende for Græs- 
tørvstag, hvad Kirken rimeligvis har haft, er der al mulig Grund til 
at tro, at den paa det nærmeste er rigtig. Ved at sammenligne Tag- 
hældningen med andre samtidige, beslægtede Kirker (hvorom mere 
siden) kan den nok have været indtil 45”, altsaa med retvinklet 
Gavlspids. Denne Taghældning er ogsaa indført med Punktering paa 
Tegningen af Vestgavlen (Fig. 6), og som man vil se, er Forskellen fra 
den forst fundne Taghældning kun lille. Den oprindelige Taghældning 
har da sikkert været mellem 40? og 45°; det fladeste Tag (paa 40?) er 
det mest sandsynlige, da Kirken maa antages at have haft Aas-Tag, 
der fordrer en ikke for stejl Gavlspids, særlig naar denne er af Sten. 
At dømme efter de nedfaldne Sten, synes Murene heller ikke at 
have været højere, end Punkteringerne paa Tegningerne viser; langs 
Sydsiden mellem de to Døre, hvor Terrainet laa urørt, fandtes ikke 
ret mange nedfaldne Sten; og ifølge Graan’s Beskrivelse, har der раа 
hans Tid altsaa kun ligget 1/2 Fod Fyld med Sten inde i Kirken 
over det oprindelige Gulv. — 
Disse Resultater er fremkomne ved Slutninger og er ikke egent- 
lige Beviser; men til yderligere Bekræftelse har man maaske Lov at 
fremhæve, at rent æstetisk set vil Sidemurene, ved blot at forøges med 
eet Skifte i Højden, — efter min Mening — straks blive uskønnere 
