312 MOGENS CLEMMENSEN. 
et Underlag af Birkebark (Næver), Ris eller Lyng'. En saadan Tag- 
konstruktion har i hvert Fald været den nemmeste, sparsommeligste 
og luneste. Jeg tror ikke, at Tagbeklædningen istedet for Græstørv 
kan have bestaaet af tynde Stenheller (skønt saadanne kan faas i 
Egnen), da et saadant Tag sikkert er tungere end et af Græstørv, og 
derfor fordrer sværere Tømmer; det maa tillige have været meget 
vanskeligt at holde tæt i de stærke Sydost-Storme, som kan herske 
påa Stedet. 
De lange svære Aase har Nordboerne kunnet faa af det Driv- 
tømmer, som det i gamle Beretninger fortælles, at de hentede sig 
paa deres Rejser, ofte langt nordpaa langs Grønlands Vestkyst, og til 
Tider ogsaa ide af dem berejste Egne i Nordamerika. Inspektøren over 
Syd-Grønland, O. BENDIXEN, har fortalt mig, at han paa sine Rejser 
langs Vestkysten tit har set meget stort Drivtømmer; et Sted en Stamme 
paa ca. 60 Fods Længde og 5 Kvarters Tykkelse. Det samme har 
jeg faaet bekræftet af andre i Grønland. — En saadan Stamme er 
mere end tilstrækkelig lang og svær til, som Rygaas, alene at bære 
hele Taget paa Kakortok-Kirken. 
Man maa desuden antage, at der, da Nordboerne bosatte sig i 
Grønland Aar 986, mange Steder har ligget sammenhobet en Mængde 
Drivtømmer, (sandsynligvis af meget sværere Dimensioner end man 
nu ser det), fra de Hundreder af Aar, hvor ingen Mennesker boede 
i Landet”. 
Historiske Oplysninger om Kakortok-Kirken. 
Det maa betragtes som fastslaaet, at Kakortok-Fjord er Nord- 
boernes Hvalseyarfjörör, og at den store О i Fjorden, Arpatsivik, 
er Hvalsey?. (Mærkeligt nok har jeg de 3 Gange, jeg er sejlet forbi 
Arpatsivik, lige udenfor Øen hver Gang set Hvaler, hvad jeg ellers 
ikke har set saa langt inde i Fjordene. Der maa altsaa paa det 
Sted være særligt gode Betingelser for Hvaler; saa urimeligt er det 
ikke, at det er af den Grund, Nordboerne har kaldt Øen Hvalsey; og at 
Fjorden omkring og indenfor Øen derfor har faaet Navn efter denne). 
1 Se tillige Herm. SCHIRMER: Rester af Oldtidens Bygningsskik; ligeledes i Aars- 
beretning fra Foren. til norske Fortidsm.’s Bevaring. 1907. — Pag. 22 0. f. — De 
her omtalte primitive Sæterhytter i Norge vil sikkert ved nærmere Studium give 
interessante Oplysninger om, hvordan de grønlandske Huse har været konstruerede 
og indrettede; ligesom Livet i saadanne Huse maa kunne give mange Oplysninger 
om de gamle Nordboeres daglige Liv, da saa primitive Livsvilkaar i omtrent til- 
svarende Naturomgivelser rimeligvis ikke har forandret sig synderligt siden Old- 
tiden. 
Selv om Eskimoerne før den Tid har beboet Landet, har de næppe brugt eller 
kunnet magte saa svært Tømmer. 
> FINNUR Jonsson: Grønlands gamle Topografi efter Kilderne, i: Meddelelser om 
Grønland. Hefte XX. Pag 292. 
to 
