Kirkeruiner fra Nordbotiden m. m. i Julianehaab Distrikt. 317 
ning, at der til dem begge er brugt ,,Skalkalk", kan ikke siges, for 
man veed, om den ogsaa har været benyttet paa Shetlands- og Orkn- 
øerne og i Norges Kystegne. — Ellers er der jo stor Forskel paa 
disse to Kirker. 
"Det vil imidlertid blive for vidtløftigt her at gaa i Detailler, thi 
det er et Emne, der fordrer indgaaende og vidtrækkende Studier. Da 
jeg har gennemgaaet det Materiale, der for Tiden staar til Raadighed, 
vil jeg nøjes med at meddele det foreløbige "Resultat: 
Det kan ikke med Bestemthed siges, hvornaar Kakortok-Kirken 
er bygget. Den er nærmest i Slægt med de ældste irske og de tid- 
ligste. norske Kirker (af irsk Paavirkning) paa Orknøerne og Shet- 
land; og da Søvejen fra Norge, særlig fra Bergen, til Grønland sand- 
synligvis gik over de nævnte Øer, og da alle de første Præster maa 
have været Udlændinge, særlig Irer, der var ivrige Missionærer, (de 
faa Nordboere, der i den første kristne Tid blev Præster, har der vist 
været stærkt Brug for i selve Norden), — er der mange Grunde, der 
taler for, at Paavirkningen kan være kommen fra Irland og netop 
over Orknøerne og Shetland. 1 saa Fald kan Kirken godt være opført 
kort efter, at Grønland Aar 1001 blev kristnet, og maaske ikke senere 
end Aar 1200. (Senere under Omtaien af Kirken ved Igaliko, vil det 
ses, at denne maaske kan lede til den Antagelse, at Kakortok-Kirken 
kan være opført før Aar 1126). 
Den flade Bue over Østgavlens Vindue behøver ikke at tyde paa, 
at Kirken er opført i en sen Tid; thi dels optræder Fladbuen i Norge 
allerede i 12te og 13de Aarhundrede'; og dels er den ved Kakortok- 
Kirken maaske opstaaet som Følge af primitive Midler og Materialer, 
da det med flade Stenheller er lettere at lave en flad Buehvælving 
(eller et Fladbuestik) end en halvcirkelformet, hvor der til en saa lille 
Spændvidde som her kræves kileformede Sten. — Der skal tillige 
henvises til Korbuen i ovennævnte Ness Kirke paa Shetlandsøerne”, 
da den er lidt flad (omend kun ubetydeligt) og er sat af tynde Sten- 
heller, og har en trekantet (kileformet) Slutsten, — altsaa ligesom 
Buen over Østvinduet i Kakortok. 
Kort sagt, der er intet i Vejen for, at Kirken kan være opført i 
den ældste ‘Del af Nordbotiden i Grønland. 
Om Kirken har været saa enestaaende i Forhold til de andre 
grønlandske Kirker, er foreløbig et Spørgsmaal; thi disse staar jo kun 
i en saadan Højde, at ingen kan sige, om de har haft Vinduer ligesom 
1 Se: Dr. MACKEPRANG's Udtalelser om Kakortok-Kirken, i: Meddelelser om Grøn- 
land. Hefte XXXIV. Pag. 149. 
2 MACGIBBON og Ross: The ecclesiastical Architecture of Scotland. Vol. I. — 
Pag. 151—157. — Ogsaa denne Kirke har flere Ting tilfælles med Kakortok- 
Kirken. 
247 
