318 MOGENS CLEMMENSEN. 
Kakortok-Kirkens!; — herfra er dog de Kirker undtagne, hvor hoved- 
sagelig Græstørv har været benyttet til Murene. — En Kirke som 
Domkirken ved Gardar, der Баг været over 26 meter lang og bygget 
af store regelmæssige Sten opmurede i Leer (hvorom senere), maa 
dog antages at have haft Vinduer. 
Det er, efter min Mening, ikke umuligt, at man engang kan naa 
til nogenlunde at kunne bestemme Tidspunktet for Opførelsen af den 
gamle Hvalsøfjords Kirke. 
Rejse i Tunugdliarfik= og Igaliko-Fiord. 
Den første August rejste jeg fra Julianehaab med Inspektøren i 
hans Motorbaad til Udstedet Narsak; her fik jeg Konebaad og Be- 
sætning for næste Dag at tage ind i Tunugdliarfik-Fjord.for om mu- 
ligt at faa Rede paa, hvor de tre Kirker: Kirken ved Hardsteinaberg, 
Gardaneskirken og Sölarfjallskirken, har ligget; idet Prof. Finnur 
Jonsson foreslaar nogle Steder i disse Egne, hvor de formentlig maa. 
findes. ? ; i 
Da det kan være meget vanskeligt bestemt at paavise Ruinen 
eller Tomten af en Kirke uden ved ret vidtløftige Udgravninger, og jeg 
ikke havde Tid eller Ordre til at indlade mig paa saadanne, var det 
min Mening kun at gennemgaa de enkelte Ruiner i hver Gruppe, og 
deraf paavise, hvilke der ikke kunde være af en Kirke; samt at 
undersøge de terraine Forhold og Forbindelsen mellem de enkelte 
Gaarde, og dermed de letteste Veje til Kirke. — Ved at bestemme, 
om en Ruin var af en Kirke elle ej, gik jeg stadig ud fra: om Stor- 
relsen og Forholdet mellem Længde og Bredde var rimelige for en 
Kirke; om Dørene eller Døren sad paa de for en Kirke sædvanlige 
Steder; om Længderetningen var nogenlunde i Øst— Vest; og endelig 
om den var omgivet af Kirkegaard og Kirkegaardsgærde, hvad man 
maa antage, at enhver Kirke i Grønland Баг været. — Jeg mente раа 
den Maade at kunne lette Arbejdet betydeligt for en senere Ekspedi- 
tion, blandt hvis vigtigste Opgaver det maa blive bestemt at paavise 
de 7 Kirker, man endnu ikke har fundet af de 12, som ifølge de 
gamle Beretninger skal have ligget i Osterbygden. 
! Grunden til, at denne Kirke har holdt sig saa godt, er maaske, at den i 
Modsætning til de andre, som man kender i Grønland, har været fuget med 
Kalk, hvad der naturligvis har beskyttet Murene. — Muligt er det jo og- 
saa, at den virkelig har været længst i Brug, som Grønlænder-Sagnene lader for- 
mode. 
* Se herom: Fınnur Jonsson: Grønlands gamle Topografi efter Kilderne, i: Med- 
delelser om Grønland. Hefte XX. Pag. 302—304. 
