Kirkeruiner fra Nordbotiden m. m. i Julianehaab Distrikt. 329 
kun har været ,Udskud“ paa begge Sider af Koret, og at Korets Tag 
har fortsat sig ned over Udskuddene; disses Mure bliver derved la- 
vere og kan altsaa derved gøres tyndere. Paa den Maade mister 
Koret imidlertid sine Vinduer!; men da der ved saadanne Udskud 
maa have været en Række Stolper (eller Træsøjler) til at bære Taget, 
(antagelig har de staaet paa samme Sted, hvor før Ombygningen 
Korets Sidemure stod), har man nemt kunnet faa Vinduer mellem 
Stolperne helt oppe under Taget, naar man gjorde Tagene paa Ud- 
skuddene lavere eller kun sænkede dem; paa denne Maade faar Ud- 
skuddene Halvtage og Murene bliver endnu lavere. Saaledes skulde 
Koret altsaa have været „treskibet“, hvad der slet ikke er usand- 
synligt, naar man veed, at hele Kirker paa Island har været byg- 
gede paa den Maade; (en saadan Kirke kaldtes: , Utbrotakirkja‘).? 
— Anderledes tror jeg ikke, at man kan forklare Korsarmenes 
tynde Mure, der ved Udskud kan have været af Sten helt op un- 
der Taget. I Virkeligheden er det en let og naturlig Maade at 
udvide Kirken paa, og samtidig har det gjort dens Indre anse- 
ligere. — 
Domkirkeruinen overgaar i Størrelse alle de hidtil kendte Kirke- 
ruiner i Grønland; (Arkitekt Herm. SCHIRMER oplyser, at Kirken 
ved Igaliko 1 sin oprindelige Skikkelse kun har været omtrent 
6 Fod kortere og smallere end Olavskirken i Nidaros?). I sin 
første Form ligner den i Planen de første Stenkirker, som blev 
opførte straks ved’ Kristendommens Indførelse af Olav Trygvesøn i 
Norge; Moster Kirke og Sunniva Kirke paa Selje o. a. Den ligner i 
det hele taget de fleste tidligste Kirker i Norge af irsk-angelsaksisk 
Plan; derimod adskiller den sig fra de andre kendte grønlandske 
Kirker ved at være den eneste, der har Koret smallere end Skibet, 
hvad der kunde tyde paa, at den maaske er bygget senere end de 
andre. Selv om man i Norge omkring Aar 1000 byggede Kirker 
med samme Plan, som Igaliko-Kirkens, kan man daarligt tænke 
sig, hvorfor den skulde være bygget i en mere udviklet Stil, medens 
(saa vidt man ved) alle de andre Kirker i Grønland blev opførte i 
den ældste irske Form; navnlig da Gardar paa den Tid endnu ikke 
var Bispestol, og Kirken, hvis den dengang var bygget, altsaa ikke 
har været Domkirke. 
1 Hvis da ikke Kirkens Mure har været meget høje. Naturligvis kan der i dette 
Tilfælde nok have været Vinduer i Taget. 
2 Se herom: DanıeL Bruun: De sidste Græstørvskirker paa Island i: „Architek- 
ten“, Meddelelser fra Akademisk Architektforening. Aarg. 5. 1903. — Pag. 459 
— 460. 
3 Herm. SCHIRMER: Kirken paa Garde, Grønland ; i: Aarsberetning fra Foreningen 
til norske Fortidsminders Bevaring. 1904. — Pag. 124. 
