340 MOGENS CLEMMENSEN. 
Naar man nu med Bestemthed veed, at Tingpladsen laa ved 
Gardar (nu Igaliko), synes jeg ikke, der kan være mindste Tvivl om, 
at vi her har den gamle Tingslette med Ruiner af Boderne. — Gaar 
man ud fra, at flere af Boderne (ligesom paa Island) har været sam- 
menbyggede, og at hvert Rum i Tomterne har været en Bod for sig, 
saa findes her altsaa Tomter af ca. 18 Boder (i hvert Fald sikkert 
af 13); og til hvad Brug skulde/saa mange Boder være ved en Gaard? 
Desuden ligger de udenfor Hjemmemarken og paa et Sted, hvor 
Græsningen har været yderst tarvelig. 
Bodernes Størrelser er de samme som dem, man kender fra 
Tomter af islandske Tingboder,! og Placeringen er noget lignende; de 
er drejede i Forhold til Sletten, og flere af dem har Dørstedet ud 
mod den. — Stedet synes godt egnet til Tingplads; det ligger uden- 
for Hjemmemarken og dog nær Bugten, hvor Skibene og Baadene 
maa have ligget. — I den lange Jordvold, der begrænser Hjemme- 
marken mod Nord, findes baade vest og øst for Ruin 11 (Fig. 25) 
Gennemgange i Volden, og i Terrainet ses gamle nedtraadte Stier op 
mod Kirkeruinen; fra den østligste Gennemgang har Stien ført til 
Tingpladsen. Maaske har Ruin 12 bl. a. ogsaa været Hestefold for Tin- 
get (saadan en rund Fold findes ogsaa ved nogle islandske Tingsteder ; 
der antages det, at Hestene stod under Tinget; andre regner den for 
»Domring"). Og maaske har den bekendfe Ruin ude paa Skæret (18 
paa Planen, Fig. 25) været Oplagshus for Skibsredskaber og andet for de 
Skibe, hvormed Folk kom til Tinget. Det er i hvert Fald en Forklaring. 
Antagelig har der ved et Tingmøde været mange flere Boder end 
Tomterne nu viser; men dels kan mange af de lave Jorddiger være 
forsvundne; dels har vel mange Folk kun haft almindelige Rejse- . 
telte, som de saa har rejst, hvor der var Plads omkring Tingsletten. 
Til Slut skal jeg bemærke, at jeg paa selve Stedet læste om de Be- 
givenheder, som i Sagaerne siges at være foregaaede paa Tinget ved 
Gardar. Ganske vist kan man ikke stole saa meget paa Sagaerne, at 
Enkelthederne kan ventes at skulle kunne passe; men dog blev jeg 
meget overrasket over, saa mærkværdigt det Stykke om Thormod. 
Kolbrunesskjald, som foregaar ved Tinget, passer indtil de mindste 
Enkeltheder?. — Dette er dog ikke Stedet til nærmere at gøre Rede 
1 Se: Ärbök hins islenzka Fornleifafjelags 1894, 1897 o a. Aarg. — og DANIEL BRUUN: 
Arkæologiske Undersøgelser paa Island, foretagne i Sommeren 1898, i: Geografisk 
Tidsskrift. Bd. 15. я i x 
* Se Grønlands historiske Mindesmærker. Ва. П. Pag.328—347. — Ifølge Fortællingen 
bliver Tomt II da Stedet, hvor de fra Eriksfjord havde deres Boder: og Tomt I 
Stedet, hvor de fra Einarsfjord slog deres Boder op; thi Klippebakken, som ligger 
imellem dem, har skjult disse Boder for hinanden. Thormod kan da efter Drabet 
være gaaet fra Tomt I ned mod Stranden øst om Tomt XXIII; thi her er netop еп Huk, " 
der skjuler een, saa man ikke kan ses fra Sletten. Syd paa langs Stranden kan han saa 
være gaaet ud paa Næsset med den bratte Klippepynt øst for Ruin 19 (paa Fig. 25). 
