392 
maatte sages mellem de to Fjorde. Nærmere at kortlægge og 
undersøge denne Grænse var Ojemedet for vort Ophold ved 
Kugssuak. 
Ved Stranden og i den vestre Skraaning af Kugssuak-Dal 
fandtes lose Blokke af Nefelinsyenit og Augitsyenit i saa store 
Mengder, at man maatte formode, at disse Bjærgarter var fast- 
staaende indenfor det Omraade, som Elven afvander; i Virke- 
ligheden drejer det sig dog overvejende om Blokke, der er 
komne over Vandskellet ved Istransport, hvad der viste sig, da 
vi den neste Dag fra Teltpladsen gik nordpaa for at opsage 
Grensen. Vi fandt Graniten faststaaende helt op til Vandskellet 
mellem Kakortok-Fjord og Kangerdluarsuk; straks efter at man 
har passeret Pashojden (520 m o. H. if. Barometermaaling), be- 
gynder Augitsyenit, som et Stykke længere nedad mod Kanger- 
dluarsuk afloses af Nefelinsyenit. Omtrent ved dette Pas naar 
Nefelinsyenit-Omraadet sit sydligste Punkt, og Grænsen forløber 
iovrigt saaledes, at den er lettest tilgengelig fra Kangerdluarsuk- 
Siden. Der var derfor ingen Grund til at forlenge Opholdet 
ved Kugssuak; vi roede den neste Dag ind gennem Igaliko- 
Fjord og slog om Aftenen Telt paa den rode Sandstens Gres- 
sletter ved Igaliko. 
I Igaliko forblev vi fra 23. til 30. Juni. Dette for sine talrige 
Nordboruiner beromte Sted fortjener ikke mindre Paaagtning i 
geologisk Henseende. Grundfjældet, den годе Sandsten og de 
yngre Eruptiver treder her frem med et saa karakteristisk Ydre 
i Former, Farver og Forvitringsfenomener, at de overalt kan 
kendes paa lang Afstand; de veldige Spring, som skiller Grund- 
fjeldet fra de øvrige Dannelser, ses allerede ved første Ojekast 
med storre Tydelighed end paa nogen skematisk Tegning; smaa 
og store Eruptivgange gennemkrydser hele Terrenet, og de 
kornede Eruptivmassers Grenseforhold, deres Udlobere og Kon- 
taktvirkninger ligger klart i Dagen. Naturen taler her med storre 
Tydelighed end nogen Lærebog, man kan ikke undgaa at tænke 
paa, at en Mengde af de geologiske Resultater, som forst er 
