395 
hørende Gange, endvidere ved Kagsiarsuk, hvor der hverken 
faststaaende eller mellem de lose Blokke fandtes noget Spor af 
yngre Eruptiver!j, samt ved Kanortok, lidt Syd for Sigsardlugtok 
paa Igaliko-Fjords Vestside. I de iøjnefaldende sorte Fjælde, 
hvorefter dette Sted har Navn, ansaa jeg det for muligt, at der 
kunde foreligge et til de yngre Eruptiver horende Essexitmassiv, 
men Undersogelserne viste, at det drejer om Gabbromasser, 
der tilhorer Grundfjeldet. 
Den 2. Juli kom vi tilbage til Julianehaab, hvor vi forblev 
to Dage for at faa Teltene reparerede og Provianten ordnet til 
den folgende Tur. Det var Hensigten herfra at ro direkte til 
Bunden af Kangerdluarsuk, men Regn og Modvind nodvendig- 
gjorde et midlertidigt Ophold ved Indlobet til denne Fjord, og 
forst den 8. Juli kunde vi slaa Teltene op i Bunden af Kanger- 
dluarsuk paa det samme Sted, tet under Nunasarnausaks megtige 
Fjeldmur, hvor de tidligere Ekspeditioner under STEENSTRUP og 
Funk havde boet. 
Kangerdluarsuk. 
Kangerdluarsuks indre Ende er en smal og dyb Grydedal; 
enkelte Steder findes en smal Strandbred, bag hvilken de stærkt 
smuldrende Klipper hæver sig i stejle Skraaninger, andre Steder 
rejser Fjældvæggen sig næsten lodret lige fra Vandet, eller 
Fjorden hegnes af vældige «Rovser» af nedstyrtede Blokke, uden 
foranliggende Strandbred. Kun paa Nordsiden, under Nunasar- 
nausak-Fjæld (Fig. 5) er smaa Stykker af Skrænterne græs- 
1) Rejsen til Kagsiarsuk var foranlediget ved en Notits i Meddelelser om 
Grønland XVI, 1896, p. 123, som fremhæver Sandsynligheden af, at der 
kunde findes yngre Eruptiver i Egnen Sydøst for Kagsiarsuk, og at disse 
mulig kunde være sammenhængende med dem ved Igaliko. En saadan 
Sammenhæng synes altsaa at være udelukket, men det vil være forbe- 
holdt fremtidige Undersøgelser at faa oplyst, om der findes Nefelinsyenit 
i det store, omtrent ukendte Omraade Sydøst for Kagsiarsuk. 
26" 
