406 
sattes derfor Kursen til det indre af Tunugdliarfik-Fjord, hvor 
det ved Igaliko begyndte Arbejde skulde fortsættes mod Nord 
og Nordøst. 
Samme Dags Eftermiddag slog vi Lejr paa Tunugdliarfik- 
Fjords Sydostkyst, umiddelbart Nord for det beramte Mineral- 
findested Narsarsuk, ved det megtige Igdlerfigsaliks vestlige 
Fod. Tunugdliarfik-Fjord gaar herfra med en brat Ombejning 
videre indefter i nordlig Retning, medens en smallere Sidearm, 
Korok-Fjord, strekker sig mod Nordest i Fortsettelse af den 
ydre Tunugdliarfik. Korok er ca.12 km lang, i dens Bund ud- 
munder en jevnlig kalvende Udlober fra Indlandsisen, og i Fjorden 
er der derfor altid talrige Isbjerge. Baade Korok og de til- 
grænsende Dele af Tunugdliarfik er for største Delen uden 
Strandbred, idet Fjeldet gaar lodret ned i Vandet, men just 
ved Korok-Fjords Munding ligger der støttet op til den stejle 
Fjældvæg et Stykke gammel og delvis kratbevokset Moræne, hvor 
Baaden kunde hales paa Land, og Teltene slaas op. 
Denne lille helt af Moræne dannede Halvo bestaar af flere 
parallele Rygge med foranliggende smaa Lagunseer og velud- 
viklede sandede Strandvolde og strekker sig henved en Kilo- 
meter langs Fjældsiden. Moreneryggene peger ud i Fjorden 
mod Vest, og den undersoiske Fortsættelse af Morænen er let 
at spore. ved de tetliggende Isfjelde, som staar paa Grund her: 
Morenen strækker sig i en stor Bue mod Nord og Øst og 
støder atter til Land omtrent ved Spidsen af Halvøen Nord 
for Korok; ogsaa her ved den nordlige Ende rager Morene- 
grusmasserne op over Науе og danner en lignende, Ш Fjæld- 
siden støttet Morenehalvo som paa Sydsiden (se Kortet, Tav. IV). 
Det drejer sig her om en gammel, af Koroks Isstrom afsat 
Endemoræne. I Morenehalvoen paa Sydsiden naar de enkelte 
Rygge omkring 30 m Hojde; den indre Struktur er synlig i flere 
naturlige Indsnit og er typisk Morenestruktur: Udseendet svarer 
ganske til det hos almindeligt dansk, stenrigt Moreneler, kun 
er Lermengden saa ringe, at Materialet maa betegnes som 
