424 
Udsigten fra Steenstrup’s-Fjæld over dette gletscherind- 
skaarne Ilimausak-Plateau gor et overvældende Indtryk ved sin 
vildt sonderrevne Karakter. Netop fordi en Del af de oprindelige 
Overfladeformer er bevaret i Plateauet, træder her de glaciale 
Erosionsfenomener Tilskueren i Mode med en Tydelighed, som 
er enestaaende i Syd-Gronland. Man har her ligesom Noglen til 
Forstaaelsen af de vilde Alpelandskaber, der genfindes i Korok 
og i en stor Del af Landet Sydost for Julianehaab, og som 
staar i en saa paafaldende Modsetning til de mere jævne og 
afrundede Bjærgformer, der behersker største Delen af det gren- 
landske Kystland. Det jævnede Bjærglandskab skyldes Indlands- 
isens Erosion i tidligere Tider, da den strakte sig længere ud; 
Alpelandskaberne skyldes lokale Nedisninger og er endnu under 
Dannelse i saadanne Egne, hvor Fjældstrækninger udenfor Ind- 
landsisens nuverende Omraade rager op over Snelinien. 
De yngre Dannelsers Nordgrense i Sermilik-Fjord beror 
ojensynlig paa Tilstedeverelsen af et Spring i Jordskorpen, et 
Spring, langs hvilket Landet paa Sydsiden er sunket flere Tusind 
Meter i Forhold til det paa Nordsiden. Springet folger Fjordens 
Retning. Ved et tilsvarende Spring afgrenses den rede Sand- 
stens Omraade mod Syd i Igaliko Egnen. Dannelsen af disse 
store Spring maa i det mindste for en Del fores tilbage til en 
Tid, da den eruptive Virksomhed endnu ikke havde forladt 
Egnen; thi den nærmere Undersogelse viser, at nogle af Sprin- 
gene er ældre end eller samtidige med Dybbjergarternes Frem- 
trengen; endvidere er Springenes Retning — omtrent Nordøst 
—Sydvest — den samme som Retningen af de talløse store 
Gange af Porfyrer og Diabaser, der gennemsætter næsten hele 
Egnen, og som ved Igaliko og Musartut er særlig smukt blottede. 
Den samme nordøst—sydvestlige Hovedretning karakteriserer 
ogsaa det vigtigste Fjordsystem i hele Egnen. Derved opstaar 
naturlig det Spørgsmaal, om Fjorddannelsen mulig i nogen Grad 
er voldt ved Sænkninger langs Spring, og den her betragtede 
Egn er med sine store Variationer i Bjærgartbeskaffenheden 
