20 AXEL ANTHON BJØRNBO. 
som Hudson i 1610, først langt nordpaa ved Spitzbergen og derpaa 
langs Grønlands Østkyst og mod Vest til Landene ved Hudson-Bugt. 
Hvis dette ikke er Tilfældet, maa det nemlig være langs Vestkysten 
af Grønland, man er naaet — om ikke 80°n.Br. — saa dog en 
meget høj Bredde, eller med andre Ord, da har Joris Carolus naaet 
Smith-Sund og besejlet Baffin-Bugt Aaret før Baffin. Det maa dog 
bemærkes, at det rimeligvis bliver Baffin, der vedblivende bør have 
Æren for Opdagelsen af det Hav, som bærer hans Navn. 
Ogsaa Baffin var Navigatør — ligesom James Hall og Joris Ca- 
rolus. Føreren af det Skib, han sejlede med, hed Bylot. Allerede i 
1615 passerede de Grønland paa en Tur til Hudson-Bugt. Da den 
ikke førte til Maalet, besluttede de i 1616 at søge mod Nord langs 
Grønlands Vestkyst. Den 30. Maj passerede de Hope Sanderson, 
Davis’ nordligste Punkt. I Juni Maaned arbejdede de sig langsomt 
frem mod Nord langs Grønlands Kyst. Den 1. Juli blev Søen fri 
for Is, og i de følgende 10 Dage naaede man helt op imod 78° n. Br. 
ved Indløbet til Smith-Sund; da baade dette og Jones-Sund og Lan- 
caster-Sund længere mod Vest fejlagtig antoges at være lukkede 
Fjorde, opgav Baffin Haabet om at finde nogen Passage saa langt 
mod Nord. | 
Medens Danskerne — fraset Alldays Besejling af Østkysten i 
1579 — i Hovedsagen rykkede frem, hvor Englænderne havde banet 
Vejen, var det disse sidste, som lejlighedsvis — under Jagten ef- 
ter en Nordvestpassage — naaede at gøre Grønlands Kyster bekendt 
i et Omfang, som gaar ikke saa lidt ud over det Kendskab, de gamle 
norske Kolonister tør antages at have haft til Landets Udstrækning. 
Frobisher, Davis, Hudson og Baffin er de fire Navne, der i første 
Linje er knyttet til Genopdagelsen og Nyopdagelserne, og det varede 
nu over to Aarhundreder, før man fik yderligere Oplysninger om 
Landets Udstrækning mod Nord. 
Det paafølgende Aarhundredes Skibsfart paa Grønland — d.v.s. 
Tiden fra 1616—1721 — har derfor ogsaa en meget ringe Interesse 
i Forhold til det forudgaaendes. 
Allerede samme Aar, som Bylot og Baffin foretog deres berømte 
Rejse, sendte „De Noordsche Compagnie" igen et Skib ud for at finde 
Nordvestpassagen; det kommanderedes af Willem Janszoon, og tog 
den ikke ualmindelige Vej fra Spitzbergen langs Grønlands Østkyst 
og saa vestpaa. I det følgende Aar (1617) fandt Joris Carolus nyt 
Land paa 60°—66°n.Br. øst for Island; det fik Navnene Opdams- 
Eiland og Enkhuizen-Eiland, men var selvfølgelig kun Dele af Grøn- 
lands Østkyst. I 1618 og 1619 berettes der om flere lignende Rejser, 
paa hvilke man fandt Land øst for Spitzbergen og Island, 4. у. 3. fik 
Øje paa Grønlands Østkyst. Længst mod Nord naaede vistnok Logier 
