26 AXEL ANTHON BJORNBO. 
Klaus Top, som traf Egede deroppe i 1722, var inderlig forbavset 
over de „vilde Grgnlenderes‘ Omgængelighed. Naar Egede fortæller, 
at samme Skipper havde gjort 13 Rejser paa Grønland, og at han 
forærede ham en Plakat fra den hollandske Regering om Gronlands- 
farernes Forhold til Eskimoerne, viser dette, hvor hyppig der i Be- 
gyndelsen af det 18. Aarhundrede kom Skibe til Landet. Ja! i April 
og Maj saa Egede daglig Skibe passere forbi Godthaab, ikke blot 
hollandske, men ogsaa f. Ex. et hamburgsk. 
I Begyndelsen laa Egede mest stille i Godthaab og dets nærme- 
ste Omegn; men i Sommeren 1723 paabegyndte han en Undersøgelse 
af Landet, dels mod Nord og ind i Fjordene for at finde Fiskegrunde 
og Nordboruiner, dels mod Syd for efter Ordre hjemmefra at gøre 
et Forsøg paa at naa over til Østerbygden — paa Østkysten. 
At man paa Vestkysten kun fandt Ruiner efter de gamle Kolo- 
nister og ikke Kolonisterne selv, syntes man, var i sin Orden; thi 
Ivar Baardsen havde jo allerede i det 14. Aarhundrede skrevet, at 
Skrælingerne havde hele Vesterbygden inde. Østerbygden derimod, 
som man var fuldt og fast overbevist om, havde ligget paa Østkys- 
ten, antog man, stadig existerede; og da alle Forsøg paa at naa 
derhen fra Søsiden, var glippede, ønskede man at gøre Forsøget fra 
Landsiden. 2 
Egedes Hensigt var at gaa gennem Frobisher-Stræde, der efter 
Søkortene skulde gennemskære Landet paa ca. 62°n.Br. Da han 
her kom til en dyb Fjord med megen Is udenfor, formodede han 
at være ved Indløbet til Strædet; men Grønlænderne belærte ham 
om, at Isen ikke kom østfra gennem Strædet, men sydfra udenom 
Kap Farvel, og Strædet, fortalte de ham, existerede aldeles ikke. 
Egede drog da videre mod Syd, men naaede kun til Nanortalik paa 
60° 8' п. Br. Samme Efteraar drog han nordpaa for at undersøge 
Chancerne for Hvalfangst; men Hvalfangsten havde Danskerne ikke 
Greb paa, og med Handelen vilde det heller ikke ret gaa. To Gange 
forsøgte man sig med en Hvalfangerstation i Nepisene (i det nuvæ- 
rende Holsteinsborg-Distrikt); men begge Gange forlod man den, og 
de efterladte Bygninger blev brændt af Hollænderne. 
I Aaret 1726 forliste et af de Skibe, som det grønlandske Kom- 
pagni i Bergen aarlig sendte til Godthaab, og det andet af dem blev 
nødt til at overvintre, og dette Uheld gav Anledning til, at Kompag- 
niet opløstes. | 
Regeringen tog imidlertid Affære, sendte 1 1727 еп kongelig Kom- 
missarius til Grønland, og efter hans Forslag gjorde man i 1728 et 
Koloniseringsforsøg i. højkongelig Stil, idet man sendte Major Paars, 
еп Kaptajn, en Løjtnant og en dem undergiven Militærstyrke til | 
Grønland med Ordre til at anlægge et Fort, hvorfra Majoren som 
