Historisk Overblik over Landets Opdagelse. 27 
Guvernør skulde regere Landet. Heste til at ride over til Østkysten 
paa blev ogsaa sendt der op, og foruden Soldaternes Familje blev 
der taget 10 Slaver og 10 straffede Fruentimmer med for at „bebygge“ 
Landet. 
Samtidig besluttede man at flytte Kolonien fra Haabets Ø over 
paa Fastlandet. De usunde Forhold i de nye Boliger gav imidlertid 
Anledning til, at hele det upraktiske Apparat, der var sat i Bevæ- 
gelse, paa en eneste Vinter gik komplet i Stykker, idet de fleste af 
Soldaterne og Forbryderne blev syge og døde. Hestene gik ogsaa i 
Løbet, hvad der dog betød mindre, da Major Paars ved et Besøg 
paa Indlandsisen den næste Forsommer (1729) overbeviste sig om, 
at man ikke ad den Vej kunde ride til Østerbygden. Den forstan- 
dige, Aaret i Forvejen (1728) i Danmark fremsatte Plan, om at lade 
Landet rekognoscere paa alle Sider af norske Skiløbere, blev først 
virkeliggjort i 1888. 
Derimod havde man allerede i 1724 gjort et nyt, frugtesløst An- 
greb paa Østkysten fra Søsiden. I dette Aar udsendtes nemlig Hans 
Fæster fra Bergen; men trods energiske Landgangsforsøg paa et 
Kryds langs Kysten mellem 60° 28’ og 66° 30' п. Br. lykkedes det 
ham ikke at naa derind. Nu i 1729 gentog Løjtnant Richardt paa 
Hjemrejsen fra Godthaab Forsøget, men forgæves. 
_ I Aaret 1730 døde Kong Frederik den Fjerde, og hans Efterfol- 
ger gav Aaret efter Ordre til, at hele Kolonien skulde inddrages, 
og kun den til Hans Egede og andre frivillige fornødne Proviant ef- 
terlades deroppe, saafremt de ønskede at blive. Denne Ordre var 
naturligvis ensbetydende med hele Foretagendets Opgivelse; thi uden 
stadig Hjælp hjemmefra var Missionen dødsdømt. 
Hans Egede blev dog, og hans Stivsind tvang den danske Rege- 
ring til at opretholde Missionen. Der blev bevilget 2000 Rd. aarlig 
til dens Underhold, medens Handelen, der just i disse Aar begyndte 
at give lidt mere Udbytte, i Aaret 1734 blev givet i Oktroj til Køb- 
mand Jakob Severin af København, der fik 5000 Rd. aarlig for at 
underholde Missionen og besørge Handelen. Han beholdt dette Ok- 
troj til 1750. 
I denne Periode (1732—50) blev der intet synderligt udrettet for 
Landets Udforskning, skønt Mathis Jochimsen, der blev sendt til 
Godthaab:1 1732 for at genfinde Osterbygden, mente at have genop- 
daget Frobisher-Strede. Jochimsen kom iøvrigt ikke saa langt mod 
Syd, som Egede selv havde været i 1723, endsige at han naaede Øst- 
kysten. Hans Egede troede ikke paa, at Jochimsen havde fundet 
Frobisher-Stræde. Han stolede mere paa Eskimoerne, der altid havde 
Sivet ham lige saa nøgterne som sandfærdige geografiske Oplysninger. 
Som et godt Exempel paa, hvor korrekte Eskimoernes Meddelelser 
