Historisk Overblik over Landets Opdagelse. 31 
længst mod Nord Kolonien Upernivik (72° 48') og 1773 Logen God- 
havn (69° 15°). 
Saa vidt var Koloniseringsverket skredet frem, da i 1774 den 
danske Regering blev nødsaget til at opløse det „Alm. Handels-Com- 
pagnie“ og selv overtage Omsorgen for Grønland, og fra dette Aar 
til Dato er Kolonierne blevet drevet for Statskassens Regning af den 
„kgl. grønlandske Handel‘. 
Denne Forandring bevirkede, at der i 1775 endelig blev anlagt 
en sydlig Koloni Julianehaab (60° 43); men allerede tre Aar for var 
det, at Herrnhuterne anlagde Missionsstationen Lichtenau længst mod 
Syd (60° 31‘, se ovf.). 
Opdagelsesrejser var der derimod i denne Tid foreløbig ikke 
Tale om fra dansk Side, og to engelske Expeditioner, som under 
Pickersgill i 1776 og Walter Young i 1777 udsendtes for at genop- 
dage Baffin-Bugt, naaede ikke længere end til de danske Kolonier. 
Først i Aarene 1786—87 blev der fra dansk Side gjort et nyt For- 
søg paa at genfinde Østerbygden, denne Gang i Form af et Forsøg 
paa at naa Østkysten fra Søsiden. Det var den danske Regering, der 
efter Anmodning af Paul Egede tog Initiativet. 
Siden 1729 havde man ikke gjort Forsøg i denne Retning; der- 
imod har man flere Meddelelser om Hvalfangere, der i denne Peri- 
ode har haft Kysten i Sigte, og et Par af disse Efterretninger er af 
ganske særlig Interesse. 
I Aaret 1761 har en dansk Hvalfangerkaptajn Volquard Bohn 
nemlig fulgt Østkysten i Drivisen fra 76° 30‘ til 68° 40‘ п. Br. i en 
Afstand af ca. 11/»—6 Mil. Den 27. Juli blev han paa 70° 40' п. Br. 
af Strømmen drevet ind i en stor ca. 15 Mile bred Fjord, som man 
ingen Ende saa paa, hvorfor Bohn formodede, at den gik helt igen- 
nem Landet. Der er næppe Tvivl om, at det er Scoresby-Sund, den 
danske Hvalfanger her har været inde i; men det er aabenbart ikke 
sket frivilligt, og at gaa i Land har der ikke været Tale om. 
Aaret 1777 blev et Ulykkens Aar for Hvalfangerne. Som vi alle- 
rede har omtalt, havde Hvalerne forladt det aabne Hav ved 
Spitzbergen, saa at de maatte søges i Drivisen inde under Grønlands. 
Østkyst, ovre i Davis-Stræde eller andre fjærntliggende Steder. I 
1777 hændte det nu, at omtrent 50 Hvalfangerskibe, som jagede paa 
78—80° n. Br. øst for Grønland, i de sidste Dage af Juni blev lukket 
inde i Isen og kom i Drift sydpaa. De fleste af dem lykkedes det 
at slippe ud, men 12 var der, som blev ført ned i det farlige Far- 
vand i Danmark-Stræde, hvor Isen presses stærkere, og de gik alle 
under, det sidste af dem dog først nede paa 61° 30' п. Br. Under Drif- 
ten langs Østkysten havde man Landet i Sigte lige fra 74—75° n. Br. 
(Gale Hamkes-Land). Da Skibene var gaaet under, tyede Folkene 
