38 AXEL ANTHON BJGRNBO. 
et aabent Polarhav, som Franklin havde naaet, bragte en af de 
amerikanske Franklinsagere, som Amerikaneren Henry Grinnel ud- 
rustede, Dr. Kane, til i 1853 at gentage Inglefields Forsøg, og det lyk- 
kedes ham at trænge lidt længere frem langs Gronlands Kyst, til 
hans Skib fres inde i Renselaer-Havn, hvor man overvintrede. 
Med Hundeslæder trængte man videre forbi den store Humboldt- — 
Gletscher op til ca. 80° 10‘n. Br. (et Stykke op i Kennedy-Kanal) til 
et Sted, hvor man blev standset af aabent Vand — efter Kanes Me- 
ning det aabne Polarhav. Det maa dog bemærkes, at Kane ikke selv 
var med paa denne Sledefart længst mod Nord, og at den høje 
Bredde, hans Folk paastod at have naaet, næppe er tilforladelig. 
Oberst Schaffners og Kaptajn Allen Youngs Undersøgelser i det 
sydlige Grønland og ved Indlandsisen i Aarene 1859—60, for at kon- 
statere Muligheden — eller rettere Umuligheden — af et Telegraf- 
kabels Anbringelse midt hen over Landet, forte ikke til Opdagelser 
af Betydning. 
Paa en i Aarene 1860—61 udført Expedition paastaar Amerika- 
neren Dr. Hayes at være naaet til 81° 35' п. Вг., d.v.s. at han via 
Smith-Sund gennem Kane-Bassin og Kennedy-Kanal skulde være 
kommet helt op til dennes Slutning, der hvor Lady Franklin-Bay 
lober ind i Grinnel-Land. Det var dette sidste Lands Kyst, han 
fulgte; men han har kunnet iagttage den grønlandske Kyst paa den 
anden Side Kanalen. Ligesom Kane blev han standset af ,,det aabne 
Polarhav". Baade den af Hayes angivne høje Bredde og hans Beret- 
ning om hans Fremtrængen paa Grønlands Indlandsis er dog lige- 
som Kanes Rekord paavist at være mindre tilforladelige. 
I de forløbne Aar, siden 1850, havde S. Kleinschmidt, Skaberen 
af det grønlandske Skriftsprog, med meget primitive Midler foretaget 
en Del Kortlægninger paa Grønlands Vestkyst, og disse blev i 1870 
forenet med tidligere Kortarbejder til et Generalkort over det da 
kendte Grønland, med eskimoisk Text. 
Fra 1863 begyndte man atter at beskæftige sig med Østkysten. 
I dette Aar og 1865 gjorde Taylor nemlig Forsøg paa her at an- 
lægge en engelsk Koloni; men det lykkedes ikke en Gang at trænge 
gennem Isbæltet. Paa en høj Bredde derimod lykkedes dette for 
den store tyske Expedition, som blev udsendt 1869 under Koldewey 
med Skibene Germania og Hansa, for at naa „det aabne Polarhav“ 
ad Vejen mellem Grønland og Spitzbergen. 
De to tyske Skibe blev skilt ad i Drivisen øst for Grønland, 
men det største af dem „Germania“ naaede ind til Kysten ved den 
Ø (Penduløen), hvor Sabines Pendulforsøg i sin Tid var blevet an- 
stillet. Efter forgæves Anstrængelser for at naa videre mod Nord 
med Skibet overvintrede man her i Sabines Havn, og i det følgende 
