44 AXEL ANTHON BJORNBO. 
Jensen med Opmaalingen af Holsteinsborg-Distrikt, tog fat paa Disko- 
Bugt, et Arbejde, som han fortsatte i Aaret 1883. Endelig opmaalte 
Gustav Holm i 1880—81 Landet nærmest vest for Kap Farvel og 
gjorde forberedende Undersøgelser til den paatænkte Undersøgelse af 
Østkysten. | 
‚ Fra Aaret 1881 kom de danske Undersøgelser i Grønland til at bidrage 
til Polarforskningen under en helt ny Form. Paa den internationale 
geografiske Kongres i Rom i Aaret 1879 havde den østrigske Sgoffi- 
cer Weyprecht, den ene af Lederne af den for Opdagelsen af Franz- 
Josef-Land berømte Tegetthoff-Expedition, foreslaaet, at der skulde 
oprettes en Række faste Undersøgelsesstationer i Polarlandene ved 
Samvirken af flere Stater i Evropa og Amerika. Efter Forslag af 
»Meteorologisk Institut" deltog ogsaa Danmark i Aarene 1882—83 
i dette Arbejde ved, at der oprettedes en meteorologisk Station i 
Godthaab under Ledelse af den tidligere og den nuværende Direktør 
for Institutet, Adam Paulsen og C. Ryder. 
Denne internationale Polarforskning kom imidlertid ogsaa paa 
anden Maade Grønlands Opdagelse meget væsentlig til Gode, idet 
de forenede Stater i Amerika i 1881—84 bekostede Oprettelsen af en 
lignende meteorologisk Station i Lady Franklin-Bay paa Vestsiden 
af Robeson-Kanal, altsaa paa Grinnel-Land lige overfor Grønlands. 
Nordvestkyst. Denne Expedition udsendte fra sit Observatorium 
»Fort Conger" i 1882 Løjtnant Lockwood og Sergeant Brainard, der 
fulgte Grønlands Kyst mod Nordøst op til 83° 24'n.Br., nærmere 
ved Polen end man nogensinde før havde været. I Virkeligheden 
havde Amerikanerne her overskredet det smalle Sund, som skiller 
Grønlands Hovedland fra den nord derfor liggende Ø, Peary-Land. 
De havde altsaa uden at vide det naaet det grønlandske Fastlands 
Nordspids, og de var næsten naaet til det nordligste Punkt paa den 
nordlige Ø's (Peary-Lands) svagt buede Nordkyst, et Punkt, der 
maaske er det nordligste Land paa Jordens Overflade. Paa Lock- 
woods Fart langs Grønlands Nordvestkyst anvendtes grønlandske 
Hundeslæder og en eskimoisk Slædekusk. Den grønlandske Hund og 
Slædekusk, der senere kom til at spille en Hovedrolle ved Nordgrøn- 
lands Undersøgelse, kom her for første Gang til at danne Grundlaget 
for en Slædeexpedition i større Stil til disse nordligste Egne af Lan- 
det. Den amerikanske Expeditions senere sørgelige Skæbne vedrører 
os ikke her. 
Allerede Aaret efter at Lockwood havde naaet det grønlandske 
Hovedlands Nordspids, foretoges der paa tre forskellige Steder af Lan- 
det Rejser, som hver for sig havde en overordentlig Betydning for 
Udvidelsen af vort Kendskab til det. ; 
I dette Aar gjorde nemlig Nordenskiöld flere Forsøg paa at 
