48 AXEL ANTHON BJORNBO. 
Th. Braém i 1886 blev disse Temperatur- og Dybde-Maalinger ud- 
fort fra Krydseren „Fylla“. En særlig Rolle spillede det, at Opmaa- 
lingerne ogsaa delvis udstraktes til Fjordindlgb og Havnepladser. 
I 1889 fortsattes de hydrografiske Undersøgelser ude i Davis-Strede; 
denne Gang var „Fylla“ under Kommando af nuværende Admiral 
Wandel. Endelig i 1895 og 1896 sendtes „Ingolf“ baade til Dan- 
mark-Strede og Davis-Strede for paa Foranledning af Zoologisk 
Museum at foretage oceanografiske Undersøgelser. 
Omtrent samtidig med „Fylla“s Togter i Davis-Stræde blev der 
gjort to nye Forsøg paa at befare Indlandsisen, af de to Mænd, der 
senere ved Siden af Nordenskiöld vandt størst Ry blandt Nutidens 
Polarforskere, Robert Peary og Fridtjof Nansen. 
Den først nævnte foretog ledsaget af Assistent i den kgl. grøn- 
landske Handel Maigaard i 1886 en 23 Dages Rejse ca. 170 km ind 
over Indlandsisen paa 69° 30' п. Br. tæt nord for Jakobshavn, kun 
ganske lidt nordligere end Nordenskiölds Rute i 1883. Det var kun 
en Rekognoscerings- og Øvelsestur som Forberedelse til Pearys se- 
nere Rejser i det nordligste Grønland; men den havde den Inter- 
esse, at man brugte baade Ski og kanadiske Snesko og udnyttede 
tilfældig Medvind til at sejle hen over Snemarken. i 
Paa Fridtjof Nansens Skifærd i 1888 blev endelig Maalet naaet; 
det lykkedes at passere over Indlandsisen fra Kyst til Kyst, og de- 
finitivt at konstatere det, som knap nok nogen mere tvivlede om, at 
hele det Indre var een stor Snemark; men, hvad der var vigtigere, 
man fik paa et bestemt Sted et Profil af Indlandsisens Højdeforhold 
og fik i dette Tværsnit maalt den største Højde, som var ikke min- 
dre end næsten 2800 Meter. Naar Nansens Færd, som af de fleste 
ansaas for Galmandsværk, lykkedes saa godt, skyldtes det den simple 
Ting, at han i Modsætning til alle dem, der tidligere havde vovet 
sig ind paa Indlandsisen, begyndte paa den ukoloniserede Østkyst 
og endte ved en af de danske Kolonier (Godthaab). Derved undgik 
han at skulle samme Vej frem og tilbage; men alvorlige Vanskelig- 
heder var der forbundet med at naa det til Startning bestemte Punkt 
paa Østkysten. Efter at være gaaet i Baad for at lande, drev Nansen 
langt mod Syd og maatte med megen Besvær atter arbejde sig nord- 
paa mod Strømmen, før han naaede langt nok mod Nord. Det forud- 
bestemte Udgangspunkt Angmagssalik naaedes overhovedet ikke. 
Lige saa lidt som Peary havde Nansen Grønlændere med sig, ja 
ikke en Gang Hunde, derimod havde han fulgt Nordenskiölds Ex- 
empel og taget to Lapper med, hvad der dog denne Gang, hvor de 
4 norske Deltagere alle vare øvede Skiløbere, nærmest var til Géne. 
Det var Skierne og en enkelt Dag en bekvem Medvind til Slæde- 
