Historisk Overblik over Landets Opdagelse. 51 
Ogruppes Udstrækning, dernæst Nordgstkystens fra den Fjord (Inde- 
pedence-Bugt), Peary nu i 1892 var naaet til, ned til Kap Bismarck, 
Germania-Expeditionens nordligste Punkt. Naar disse to Opgaver 
var lost og Sydostkysten langs Danmark-Strede undersøgt, vilde det 
af Markham nævnte store Maal, Grønlands Omkredsning, være naaet. 
Mod Løsningen af disse tre Opgaver maatte altsaa Forskningen i 
første Række rettes paa denne Del af Kloden. 
Der gik dog en Række Aar efter Pearys og Astrups 2000 km 
lange og betydningsfulde Opdagerfærd over Indlandsisen, før man fik 
samlet sig om disse Hovedopgaver. 
Peary fortsatte i de følgende Aar med sine Undersøgelser i Nord- 
grønland, men hans Forsøg var famlende og ret resultatløse, fordi 
det ikke lykkedes ham at faa flyttet sit Udgangspunkt — sin Ope- 
rationsbasis — længere nordpaa. De store Opdagelser, der nogenlunde 
let kunde gøres med Smith-Sund som Udgangspunkt, var blevet 
gjort paa den forste store Tur i 1892, og derfor blev hans i sig selv 
vellykkede Færd over Indlandsisen i 1895 nærmest en Gentagelse af 
den første og ret betydningsløs. Til Gengæld blev paa denne anden 
Peary'ske Expedition en Del af Baffin-Bugts nordligste Del (Melville- 
Bugt) kortlagt af Astrup i 1894. 
Den grønlandske Kommission samlede foreløbig sine Kræfter om 
at gøre Opmaalingen af Vestkysten færdig; men samtidig blev der 
gjort Skridt, der i væsentlig Grad vilde lette Undersøgelsen af den 
endnu manglende Del af Sydøstkysten (langs Danmark-Stræde), den 
saakaldte Blosseville-Kyst, som Ragnvald Knudsen forøvrigt med sit 
Sælfangerskib i 1893 havde været tæt inde under, men uden at 
lande og kun paa et enkelt Sted. 
Der blev af Kommissionen i 1893 sendt en Opmaalingsexpedition 
under Søofficeren V. Garde til Julianehaab-Distrikt i det sydligste 
Grønland og i 1894 dels en Opmaalingsexpedition under C. Moltke, 
dels en arkæologisk under Daniel Bruun til samme Distrikt (den 
gamle Østerbygds Plads). 
Paa Gardes Rejse anvendtes Halvdelen af Juni Maaned til en 
Vandring med Trækslæder over Indlandsisens sydligste Del op til en 
Højde af 2200 Meter. Det viste sig, at Juni Maaned med den stærke 
Nattefrost var en særlig gunstig Tid til Slædeture paa Indlandsisen. 
Der blev opnaaet en Gennemsnitsfart af 24 km pr. Dag. 
I 1894 blev der anlagt en Missionsstation ved Angmagssalik, 
_som en Gang om Efteraaret bliver anløbet af et af den grønlandske 
Handels Skibe. Anlæget af denne Station, som blev udført af Gustav 
Holm, fik selvfølgelig en Betydning ogsaa for Grønlands videre Op- 
maaling, nemlig som Basis eller Endepunkt for en eventuel Expedi- 
tion til Kysten af Danmark-Stræde nord for Angmagssalik. 
4 
