52 AXEL ANTHON BJØRNBO. 
I de forlobne Aar (1891—93) havde den tyske Geolog E. v. Dry- 
galski fortsat og uddybet Rinks, Steenstrups og Hammers Undersø- 
gelser af Indlandsisens Rand og dens Forandringer paa Grund af 
Isens Bevægelser. 
I 1897 sendtes der en Opmaalingsexpedition under Frode Peter- 
sen til Egnen om Godhayn. Denne Expedition naaede at faa kortlagt 
det sidste Stykke af den koloniserede Vestkyst, og man var nu naaet 
saa vidt, at man fra dansk Side for Alvor kunde tage fat paa en af 
de tre nævnte store Opgaver, medens der fra Udlandets Side af to 
fremragende Polarforskere blev gjort Forsøg paa at lose den anden. 
Da den grønlandske Kommission havde besluttet at gennemføre den 
Kystopmaaling langs Danmark-Strede, som allerede var planlagt til 
1891—92, og da den havde sikret sig de fornødne Penge fra Carlsberg- 
fondet, sorgede den forst og fremmest for at forberede Foretagendet 
saa grundigt, at man ikke risikerede, at det glippede en Gang til. 
Det fordredes derfor, at den, der blev udset til Leder af Baadfærden, 
forst skulde tilbringe et Aar ved den nyoprettede Angmagssalik-Sta- 
tion for at blive fortrolig med Forholdene paa Ostkysten. Man valgte 
Sgofficeren G. Amdrup, der derfor tilbragte Tiden fra 31. Aug. 1898 
til 3. Septbr. 1899 ved Angmagssalik med fire Ledsagere, deriblandt 
to Someend, der var bestemt til at deltage i den endelige Baadtur 
langs Danmark-Stredes Kyst. р 
Strax det forste Efteraar foretog man еп Baadfart nordpaa, dels 
for at øve sig, dels for at opmaale og undersøge Kysten et Stykke 
længere mod Nord, end G. Holm var kommet i 1884—85, endelig 
Гог paa 66° 7' п. Br. at udlægge et Depot til Brug ved Hovedrejsen. 
Det næste Foraar (1899) foretoges en ganske lignende Baadrejse mod 
Nord, men denne Gang helt op til 67° 16‘, hvor et nyt Depot udlag- 
des, medens Kysten blev undersøgt endnu nogle Minutter nordpaa, til 
67° 22' п. Br. Samtidig med at et langt Stykke hidtil ukendt Kyst 
saaledes var opdaget og kortlagt, havde man sikret den endelige 
store Baadtur ved Depotudlægninger og erhvervet sig Øvelse og Er- 
faring. 
Det folgende Aar (1900) gik Amdrup med en stor Skibsexpedition 
til den nordlige Østkyst, naaede at komme i Land ved Kap Dalton 
paa 69° 24‘ п. Br., d. v.s. sydligere end man for var naaet til Land 
nord for Danmark-Stræde. For at sikre sig Retræten byggede man 
her et Overvintringshus med Depot, inden man drog mod Syd, og 
efter saaledes at have sikret sig Overvintringsmulighed baade mod 
Nord og Syd og Depoter undervejs, begyndte man selve den store 
Baadtur sydpaa — med Strommen — med en Udrustning, der var ind- 
rettet efter Fridtjof Nansens og Amdrups egne Erfaringer. Uden 
