NE der i Indledningen er givet et Overblik over Grønlands Op- 
dagelseshistorie, er det, fordi den danner en naturlig Baggrund 
for Kortlægningerne og viser de Betingelser, under hvilke Kortteg- 
nerne har arbejdet, de Chancer, de har haft for at naa en Tilnær- 
melse til Virkeligheden. 
Af denne Opdagelseshistorie ser man, at der i Tiden fra Begyn- 
delsen af det 11. til Midten af det 13. Aarhundrede var gunstige Vil- 
kaar for et Kortlægningsarbejde. Men derpaa fulgte en Nedgangs- 
periode, i hvilken Adgangen til Landet var spærret af et kongeligt 
Handelsmonopol, som førte til, at der kun sjældent var Forbindelse 
med det, og at Kolonierne forfaldt. Fra Begyndelsen af det 15. Aar- 
hundrede og lige op til Frobishers Tid stillede Forholdene sig endnu 
mindre gunstige, idet Kolonierne mere og mere opløstes, og der in- 
gen fast Forbindelse var med Omverdenen. 
Paa Forhaand skulde man derfor vente et rigeligt og første 
Haands Materiale af Kort fra Tiden før Aar 1300, derimod udeluk- 
kende Epigonarbejder fra den følgende Tid. 
Saaledes forholder det sig dog, som bekendt, ikke. Nordboerne 
havde nemlig ingen selvstændig Kartografi, besad maaske knap Eski- 
moernes mærkelige Evne til grafisk at gengive de Kyster, de passe- 
rede paa deres Vej. Det |Kendskab til Korttegning i dennes mest 
primitive Form, som enkelte lærde Islændere og danske Gejstlige 
sad inde med, var tillært sydfra, og de Kort, de tegnede, er kun at 
betragte søm Udløbere af Middelalderens latinske Kartografi. Paa de 
to af disse Kort, som indeholder Landsnavne, et islandsk fra det 13.' 
og et skaansk fra det 12. Aarhundrede”, finder man ikke Grønlands 
1 Verdenskortet i Gl. kgl. Saml. 1812, fol. 5Y—6" (Kgl. Bibl. København), publiceret 
_i Rafn, Antiquités Russes, PI. II. 
? Verdenskortet i Colbaz-Annalerne (Cod. Berol. lat. theol. 2°. 149, fol. 27"), publi- 
ceret i Bjørnbo, Adam af Bremens Nordensopfattelse. Aarb. f. nord. Oldk. 1909, 
S. 189. 
5" 
