68 AxEL ANTHON BJORNBO. 
Navn, og, da Kortene er saakaldte T-Kort! uden Konfiguration, selv- 
folgelig heller ikke nogen Gengivelse af selve Landet. 
Sporgsmaalet er da: Var {der nogen Mulighed for, at Grønland 
kunde komme frem paa det sydlige Udlands middelalderlige Kort? 
For at kunne svare herpaa, maa vi vide, hvorfra vedkommende 
Korttegnere hentede deres Viden. Her møder os nu den for de 
fleste Nutidslesere noget forbløffende Kendsgærning, at den ældre 
Middelalders Kort saa godt som udelukkende blev lavet efter den 
skrevne Literatur, medens Iagttagelse af Virkeligheden næsten ingen 
Rolle spillede. Kortene med deres Navne, billedlige Fremstillinger 
og lange fortællende Legender var en Art fri Fantasi over den fore- 
liggende klassiske og middelalderlige Literatur, dens Dogmer og Sy- 
stemer, Overtro og Fabler. 
Enhver, der kender lidt til Middelalderens Literatur og dens 
Forhold til Virkeligheden, vil vide, at et geografisk Kort, der bliver 
til paa dette Grundlag, bortset maaske fra Middelhavslandene, maa 
blive et Fantasiprodukt, afhængigt af Datidens forkerte og barnlige 
Forestillinger og af Korttegnerens ofte vilkaarlige Tolkning af de 
benyttede Værker. For at vinde Forstaaelsen af den Tids Kort, maa 
man derfor begynde med helt at lægge den moderne geografiske 
Maalestok paa Hylden og holde Begrebet Iagttagelse, der for vore 
Hjerner er saa uløselig knyttet til al Korttegning, helt- ude af Be- 
tragtning. Vi Nutidsmennesker har svært ved at leve os ind i hine 
Tiders Tankegang og snævre Forestillingskreds, og vi har en tydelig 
Tilbøjelighed til med en Blanding af Ubehag og overlegen Ringeagt 
at skyde den ældre Middelalders Verdenskort fra os; men dette er 
forkert; thi de løjerlige, gamle Hjulkort danner et Led i Udviklin- 
gen eller Grundvolden for denne og svarer til en Verdensopfattelse, 
som spillede en Rolle langt ind i den nyere Tid. | 
Der ег Fænomener i det 15. og 16. Aarhundredes Kartografi, 
lojerlige Spring og Tilbageslag i Udviklingen, som kun forstaas, naar 
man har gjort sig fortrolig med den ældre Tids Ideer og Verdens- 
billeder, og, som vi skal se, er Grønland det Land, hvis Fremstilling 
længst og stærkest har været paavirket af Fortidens Vrangforestillin- 
ger. Da det, der her tilsigtes, er en Udviklingshistorie, og ikke en 
kronologisk Opramsning, begynder vor Undersøgelse med det Værk, 
hvor Grønland første Gang bliver Genstand for Beskrivelse i den la- 
tinske Literatur; thi dette Værk danner den første Mulighed for 
Landets Optagelse paa Kortene. 
1 Navnet T-Kort skyldes T-Formen af de to Delingslinier, hvorved den cirkulære 
Fastlandskreds deles i en Halvcirkel (Asien) og to Kvartcirkler (Evropa og Afrika): 
sl. Fig. 3—5. 
