84 ÅXEL ÅNTHON BJØRNBO. 
tilbage til en Bog med Navnet „Gripla“, gentages næsten ordret føl- 
gende geografiske Beskrivelse (sl. Fig. 8)*: 
»Norden (Nordøsten) for Norge er Finmarken. Derfra drejer Landet mod 
Nordøst (Øst) og saa mod Øst (Sydøst), til man kommer til Bjarmeland [5: 
Rusland]. Fra Bjarmeland gaar der ubeboede Lande (Ubygder) mod Nord 
(Nordost)?, til Grønland begynder ... Sonden (Sydvesten) for Grønland ligger 
Helluland, dernæst Markland; derfra er der ikke langt til Vinland det gode, 
som nogle tror gaar ud fra Afrika“. 
I „Kongespejlet“ fra ca. 1250 begrundes denne Tro paa en Land- 
forbindelse med Grønland saaledes: 
»Men da Du spurgte om Landets Størrelse, om det er en Ø eller Fast- 
land, da tror jeg, at kun faa kender dets Udstrækning; men alle mener dog, 
at det bestaar af Fastland og hænger sammen med andre Fastlande; thi det 
er tydeligt, at der er mange af de Dyr, som man ved lever paa Fastland, 
men kun faa paa Øer. Der er mange Harer og Ulve og en stor Mængde 
Rensdyr, og man mener at vide, at disse Dyr ikke lever paa Øer, med min- 
dre man indfører dem, og det mener man ogsaa sikkert at vide, at ingen 
Mennesker har bragt dem til Grønland, men at de selv er løbet derhen fra 
andre Fastlande“*. : 
Det skulde altsaa være den hjemlige Dyreverden, man traf paa 
Gronland, der overbeviste en om dets Forbindelse med den gamle 
Verden og fik en til at antage, at der fra Atlanterhavet gik en Hav- 
bugt mod Nordest og Ost udenom Norge og Finmarken og ind i 
Rusland (det hvide Hav), som var lukket mod Ost og Nord. En 
Bekræftelse paa eller medvirkende Aarsag til denne Antagelse har 
det sikkert været, at man fandt — eller saa — ubeboet Land en 
Dagsrejse mod Nord (Nordvest) for den lille @ Kolbeinsey (9: Meven- 
klint) nord for Island og fire Dagsrejser fra Langanes paa Nord-Island 
i Havbugten mod Nord. Landet nord for Mevenklint er uden Tvivl 
en Del af Grønlands Østkyst, det andet, Svalbardi (9: den kolde 
Kyst), som blev fundet 1194 „oppe i Havbugten“ (se S. 8), er langt 
snarere Spitzbergen end Østgrønland eller Jan Mayen. Thi Navnet 
passer ikke til en lille ©, og havde Svalbaröi været Østgrønland, havde 
man næppe angivet Rute hertil fra Mevenklint og overhovedet næppe 
valgt Nordgstpynten af Island til Udgangspunkt. At Spitzbergen ikke 
lejlighedsvis skulde være blevet besøgt af Nordboerne i Middelalderen, 
er ogsaa en langt dristigere Antagelse end det modsatte". Muligvis 
er dog Teorien om Fastlandsforbindelsen allerede fremsat, før Sval- 
bardi blev opdaget, og Kongespejlets Motivering af den er da en 
1 Alfrædi islenzk 1, 5. 11. С. h. М. Ш, $. 216—27. 
2 Nova Zemlja har nordøstlig Længderetning. 
3 G. h. M. Ill, S. 326—29. — Speculum regale ed. O. BRENNER, S. 50—51. 
4 STORM, Islandske Annaler indtil 1578, S. 22, 62, 121, 181 og 324. G. h. М. Ш, 
S. 8—9. Storm i Norsk geogr. Selsk. Aarbog IV (1892—93), S. 78. ALEX. BUGGE i 
Kringsjaa XI, Kria 1898, $. 499. С. IsacasEN i Norsk geogr. Selsk. Aarbog XVIII 
(1906—07), S. 1 ff. 
