94 AXEL ANTHON BJORNBO. 
han setter ikke denne i Forbindelse med Dobbeltgraderingen paa 
Nancykortet, som han forklarer paa en for dette Korts Vedkommende 
ganske meningslos Maade!. Storm underkender paa sin Side ganske 
Beretningen om Polhgjdeberegningen i Roskilde, fordi der, som han 
siger, ,paa angjeldende Sted i Liber daticus Roskildensis kun tales 
om, hvor lenge Solen er oppe over Horizonten paa den korteste og 
længste Dag i Aaret, men Polhgjden beregnes netop ikke, — et tyde- 
ligt Tegn paa, at man ikke forstod dette**. Denne Udtalelse har be- 
virket, at Sporgsmaalet om Roskildeobservationen desværre ikke 
blev draget med ind i den nyeste Undersøgelse om Clavus*. 
Nu er der imidlertid kommet en Omstendighed til, der gor 
det sandsynligt, at Danmarks eneste middelalderlige Matematiker 
netop i Slutningen af det 13. Aarhundrede har veret knyttet til Ros- 
kilde, idet det viser sig, at Magister Petrus Philomena de Dacia har 
været Kannik i Roskilde”. Herved faar Beretningen om Observatio- 
1 Om Dobbeltgraderingen siger NORDENSKIOLD (Facsimile-Atlas S. 55): ,,Att tvenne 
olika urkunder anvåndts vid kartans forfårdigande visas åfven af densammas 
dubbla latitudsgradering. I den ena af de för uppråttande af denna karta be- 
gagnade ritade eller skrifna källskrifterna hafva de vigtigaste polhöjderna tyd- 
ligen varit bestämda genom observationer eller genom beräkning, grundad på 
distansuppgifter i itinerarier; i den andra ater genom en med ledning af Ptole- 
maei karta företagen felaktig gradering af en portolankarta. Når man ej på 
annat sätt kunde förlika dessa olika uppgifter, löste man svårigheten på dett 
sått, att kartan förseddes med dubbelgradering. Claudii Clavi karta ‚torde vara 
den första på detta sätt graderade“. Hele denne Forklaring passer maaske paa 
de af BREUSING og GELCICH omtalte yngre Kort med Dobbeltgradering (sl. Zeitschr. 
f. wissensch. Geographie II, S. 195 og Zeitschr. d. Ges. f. Erdkunde zu Berlin 22 
(1887), S. 378, men paa Clavus’ Tid gælder den ikke; thi Gradering af Kort var 
da saa nyindført, at man ikke har haft Gradering paa Kompaskort (Portolankort), 
og der foreligger næppe noget om, at man allerede saa tidlig har sat Rejsebø- 
gernes Distanceangivelser i Forbindelse med Polhøjdeberegning. | 
Ymer 1891, S. 23. 
3 Взовмво & PETERSEN, I. с. Kap. 8 С. 
Beviset herfor findes i et Haandskrift i München (Cod. Monac. lat. 25005) fra 
15. Aarhundrede. Fol. 50’—68" findes her en Afskrift af et ellers ukendt astrolo- 
gisk Værk, hvis Titel lyder: „Iste est liber, quem ad instantiam mei magistri 
Petri Phylomena canonici Rolkendensis (!) composuit magister Romanus (?) ciuis 
Romanus et urbis medicus in magisteriis judiciorum astrorum expertus“. Rol- 
kendensis er selvfolgelig en Afskriverfejl for Roskildensis, og den Roskildekannik, 
efter hvis Opfordring hans romerske Elev har skrevet sin Astrologi, bærer det 
samme Tilnavn „Phylomena“ som den Petrus de Dacia, der i Aaret 1291 for- 
fattede en Kommentar til Johannes de Sacroboscos Algorisme (sl. Petri Philo- 
meni de Dacia in Algorismum vulgarem Johannis de Sacrobosco Commentarius, 
ed. М. Currze, Hauniae 1897, S. X). Om disse to Personers Identitet er der da 
ingen Tvivl. Ikke saa sikkert er det derimod, om den Petrus de Dacia, der i 
1327 var Rektor i Paris, er identisk med Petrus Philomena, men hvad der 
kunde tale for det, er, at Forfatteren til Algorismekommentaren i en Afskrift fra 
Aar 1448 kaldes „Petrus Dacus bonus compotista in villa parisiensi", og 
at en Petrus de Dacia i Paris har udført et Kalendarium, der i en enkelt Afskrift 
to 
re 
