Claudius Clavus. 95 
nen i Roskilde 1274 en langt større Sandsynlighed for sig, og un- 
dersoger vi den nøjere, viser det sig da ogsaa, at den i klare og ty- 
delige Ord meddeler, at der forrest i „Liber daticus Roskildensis“ 
har været en Kalender med tilhørende Tavle over Dagens Varighed og 
Solens Middagshojde for hver Dag i hele Aaret — med andre Ord 
en Kalendertavle netop af den Art, vi kender fra Petrus de Dacia’s 
franske Pariserkalendarium!. Endvidere angives det, at Tavlen var 
beregnet ved Astrolabium, hvormed Solhgjden kunde observeres, og 
sinus kardaga-Tavler, 4. у. $. Tavler over Sinus for hver 15. Grad, 
oprindelig indiske, men paa Petrus de Dacia’s Tid kendt i Evropa 
gennem latinske Oversættelser af Al-Zarkäli’s Kommentar til de Tole- 
tanske Tavler?, der ogsaa lærte de trigonometriske Regnemetoder, der 
var Brug for ved Sinustavlernes Anvendelse til astronomisk Tavle- 
beregning. 
nævner Petrus Philomena som Forfatter, samt at der findes flere astronomiske 
Tavler saavel under Navnet „Petrus de Dacia“ som under „Petrus Philomena‘ (sl. 
С. ENESTROM i Öfversigt af Kgl. Vetenskapsakademiens Förhandlingar 1885, Nr. 3 
og 8; 1886, Nr. 3). Den, der i 1327 levede som en maaske gammel Mand og 
Rektor i Paris, kan godt være optraadt som Forfatter 1291 og han kan ogsaa 
have været med til Observationer og Kalenderberegninger 1274 i den By, hvor 
han har faaet sin Uddannelse og haft sit forste Embede. 
1 SI. det uudgivne Hds. i det kgl. Bibliotek i København: Thotts Saml. 240. 2° 
(Udstill. Nr. 752; cfr. N. C. L. ABRAHAMS, Description des manuscrits francais du 
moyen åge de la bibl. royale de Copenhague. Cop. 1844, S. 53 og Pl. 2). At Ka- 
lenderen er Petrus Philomena de Dacias er endnu ikke endelig bevist; men 
at Petrus Philomena har udarbejdet Kalendere, ses af et engelsk Hds. fra Aar 
1316 (s). Harpy, Descriptive catalogue of Mss. relating to the history of Great 
Britain and Ireland. Vol. 3, $. 362 Rerum Britannicarum medii evi scriptores 
or Chronicles and Memorials of Great Britain and Ireland 26). Sandsynligheden 
er da for, at Matematikeren og Astronomen Petrus Philomena de Dacia er den 
samme som Pariserrektoren og Astronomen Petrus de Dacia. For at bevise det, 
maa man imidlertid konferere de mange spredte Haandskrifter af Kalendarier, 
som tillegges en Petrus de Dacia. 
Om dette Verk og dets Udbredelse se M. STEINSCHNEIDER, Etudes sur Zarkali. 
Bullettino di bibliografia e di storia delle scienze matematiche e fisiche [Bullet- 
tino Boncompagnie] XIV & XVI, Roma 1881 & 1883. Den trigonometriske Del 
er udgivet af М. CurtzeE i Bibl. Math. 1s, Leipzig 1900, $. 337—47, med en „ta- 
bula kardagarum sinus“ S. 339. I dette Værk findes Kapitler „De inventione 
latitudinis cuiusque regionis per altitudinem solis in meridie“, „Inventio alti- 
tudinis solis in meridie“ og „Inventio horarum diei per altitudinem solis“, d. v. s. 
det læres åd trigonometrisk Vej at beregne Stedets Polhojde og Dagens Længde 
ved Solens observerede Kulminationshøjde og en sinus kardaga-Tavle, netop det, 
der angives 1 „Liber daticus Roskildensis“. Der er ingen Grund til at nære 
Tvivl om, at man i Roskilde i Slutningen af det 13. Aarhundrede har besiddet 
den Gerhard af Cremona (f 1187) tillagte latinske Oversættelse. af Al-Zarkälis 
. Værk og benyttet det til at bestemme saavel Roskildes Polhøjde (Bredde) som 
Dagens Varighed for hver Dag i Aaret. — De Resultater, der naas ved sinus 
kardaga-Tavlen er, som CURTZE viser, meget unøjagtige, og dette passer med, 
at længste Dags Varighed blev fundet at være 17 Timer 4 Minutter, hvad der 
var omtrent 1/2 Time for lidt (sl. NORDENSKIÖLD, Facsimile-Atlas, S. 54, Note 2), 
ww 
