96 AXEL ANTHON BJORNBO. 
Rimeligvis er det da korrekt, at der i Roskilde siden 1274 fand- 
tes en Kalender, hvor den længste Dag (15. Juni") angaves at vere 
17 Timer 4 Minuter, en Kalender, der brændte med Universitets- 
biblioteket 1728, men hvis Angivelser den rimeligvis i Sorø oplærte 
Claudius Clavus særdeles vel kan have vidst Besked om. 
Ser vi nu paa Nancykortet, viser det sig, at Bymærket for Ros- 
kilde efter den .Claviske Dobbeltgradering er anbragt lige over den 
54. Breddegrad, for hvilken den længste Dag i Marginen angives 
at være 17 Timer 30 Minutter; men Kortet selv og en Sammenlig- 
ning med Ptolemæus” Geografi (I, Кар. 23) viser, at Angivelsen 17 
Timer og 30 Minutter ved en aabenlys og ganske meningsløs Afskriver- 
fejl er forbyttet med Tallet „17 Timer“, som staar lige ovenfor ved 
den 56. Breddegrad. Der er derfor Grund til at tro, at Clavus har 
vidst, at Roskilde i hans Hjemstavn antoges at have en længste Dag: 
paa ca. 17 Timer, saa at Byen skulde ligge paa Ptolemæus” 17. Parallel 
(54. Breddegrad) og ikke paa den 19. (58. Breddegrad), der efter 
Ptolemæus passerede den store skandiske Ø, som Clavus identifice- 
rede med Sjælland (sl. Tallene for Breddecirklen gennem Sjælland, Fig. 9). 
Dette er nok til at motivere den dobbelte Gradering, og det er 
samtidig den naturligste Forklaring paa denne. ; 
Nu er Spørgsmaalet imidlertid dette: Ved de Lande, som Ptole- 
mæus ikke kendte, men som Clavus føjer til hans Verdensbillede, 
f. Ex. Grønland, Island og Norge, er det der den Ptolemæiske Gradering 
eller den Claviske Dobbeltgradering, der har været bestemmende? 
Svaret maa afhænge af, om Clavus har haft Oplysning om 
længste Dags Varighed for andre Steder i Norden end Roskilde. Da 
hans Breddeangivelser — ogsaa efter Dobbeltgraderingen — afviger 
saa stærkt fra de virkelige, at der kun kan være Tale om enkelte 
Steder, bliver det navnlig Stiftsbyer, vi maa lægge Mærke til, og for 
os har her Trondhjem og Bergen den alt overvejende Interesse, 
Trondhjem, fordi det er Norges Erkebispesæde og et Sted, Clavus 
selv synes at have besøgt, Bergen, fordi det ligger paa Vejen 
til Trondhjem og, som vi skal se, var det Udgangspunkt for Sejlad- 
sen mod Vest til Grønland, efter hvilket Grønlands Sydspids er ble- 
vet anbragt hos Clavus. For disse to Byer, for Roskilde og Grønlands 
Sydspids stiller Forholdene sig saaledes: 
naar Hensyn tages til Refraktion og Solens Halvdiameter, men kun ca. 12 Minut- 
ter for lidt, naar den længste Dag beregnes trigonometrisk ved Polhojden 
(Bredden). 
Efter den i „Liber daticus Roskildensis“ omtalte Kalendertavle fra 1274 var 15. 
Juni og 15. Decbr. Solhvervsdagene, hvilket svarer til Notitserne ved disse to 
Datoer i det latinske Kalendarium af Petrus de Dacia, som findes i det kgl. 
Bibliotek i København i et Haandskrift fra ca. 1300 (Ny kgl. Samling 275°. 4°. 
Udst. Nr. 769). Sl. Scriptores rerum Danicarum Ill, S. 267. 
= 
