114 AXEL ANTHON BJØRNBO. 
at være Grunden; men forøvrigt er det jo ikke udelukket, at Clavus har 
besejlet Gronland med et Skib, der har brugt Kompas (et engelsk f. Ex.) 
eller at han, der selv har været i Italien og sikkert set Kompaskort og 
Kompasser, selv har brugt saadanne. Blot er der, som paavist, intet paa 
Clavus’ Kort, der tyder paa Anvendelse af Kompas!. Af Norges Form paa 
A-Kortet at slutte, at Clavus selvfolgelig ikke har vaeret der i Landet, gaar 
heller ikke an; thi der kan gives Forklaring paa, at Hovedretningen af 
Kysten her er gal. Man maa atter her se paa Enkelthederne, og de viser, 
at Strækningen Lödöse—Lister sikkert kun har været Clavus bekendt paa 
anden Haand, medens ved Kysten fra Lister til Trondhjem Selvsyn er mu- 
list, skønt Hovedretningen ganske som ved Øresund er Øst—Vest og ikke 
Syd—Nord. Men Aarsagen er rimeligvis den, at Clavus her paa det yngre 
Kort har opgivet Dobbeltgraderingen og ved saa at følge Ptolemzeus’ har 
faaet Jylland for langt mod Nord. Naar han dernæst vil undgaa at faa 
Trondhjem for nær op mod Polarcirklens „Dag paa 24 Timer“, og dog give 
Kysten fra Lister en nogenlunde rimelig Udstrækning, saa har han ikke 
anden Udvej end at give Kysten den forkerte Retning?”. ; 
Ser vi altsaa paa Grønlands Fremstilling paa Clavus' yngre Kort, ikke 
med en moderne Maalestok, men med den Maalestok, man faar ved at un- 
dersgge Clavus’ Kortlægning af de danske Øer. som vi ved, han kender af 
Selvsyn, saa taber Nansens Argument om Vestkystens forkerte Retning i vore 
Øjne sin Betydning. 
Grønlands rigtige Placering skyldes ikke Selvsyn, men ligesom 
i det ældre Værk Kursforskrifterne. Dem har Clavus altsaa allerede 
kendt den Gang, han lagde et Bymerke paa Grønlands Østkyst, men 
intet nævnte om Vestkysten, og følgelig næppe selv kan have været i 
Landet. At Afstandene Norge-Island, Island-Grønland og Island-Sval- 
bardi i det yngre Værk har faaet det med Kursforskrifterne overens- 
stemmende Forhold 7:4:4, som savnedes i det ældre, beviser kun 
en bedre Udnyttelse af Kilden, men intet om Selvsyn. Tilbage bliver 
Spørgsmaalet, om Grønlands ændrede Form paa A-Kortene ogsaa kan 
bero paa en bedre Udnyttelse af det ældre Værks Kilder? Nansens 
Henvisning til Gripla-Beretningens Ord om, at Grønland vikr til utsudrs, 
er næppe afgørende, hvad man kan overbevise sig om ved en Under- 
søgelse af hele det vedkommende Stykke, som vi udelod i Citatet S. 84. 
Fra Bjarmeland gaar der ubeboede Lande (Ubygder) mod Nord (Nord- 
øst), til Grønland begynder. Men der gaar Bugter for, og Landet drejer mod 
(vikr til) Sydvest (Vest). Der er Jøkler og Fjorde; der ligger Øer udenfor 
Jøklerne; langs den ene Jøkel kan man ikke undersøge, langs den anden er en 
halv Maaneds Færd, langs den tredje en Uges Færd; den er nærmest Bygden, 
den hedder Hvitserk. Saa drejer Landet mod (vikr til) Nord (Nordøst); men 
den, som ikke vil forfejle Bygden, han stævne i Sydvest (Vest). Gardar hed- 
der Bispestolen i Bunden af Eriksfjord; der er en Kirke viet den hellige Ni- 
colaus; 12 Kirker er der paa Grønland i den østre Bygd, 4 i den vestre Bygd”*. 
Som det strax ses, er denne Beskrivelse meget uklar. Rent fra- 
set, at det er tvivlsomt, om wfsudr skal forstaas som Sydvest eller 
1 Взовмво & PETERSEN, 1. с. $. 225—26 (183—184); tysk Udg. 5. 182—83. 
2 Вловмво & PETERSEN, l. с. S. 209—212 (167—170); tysk Udg. $. 169—172. 
SEG В. Ws WNW) 5 252 
