De sydevropæiske Sokort. 125 
Da Fremstillingen af Frislanda (Island) og de derpaa op- 
tagne Stednavne tyder paa engelske Kilder som Gennemgangsled, 
er det rimeligt, at det er Handelen og Fiskeriet, som siden 1412 
blev drevet paa Island fra Bristol, der har bevirket denne af de 
egentlige nordiske Kilder uafhængige Fremstilling. Paa en eller 
anden Maade har en Søkorttegner da opsnappet en Meddelelse om, 
at der sydvest for Island skulde findes et Land med Navnet Grøn- 
land. Om Selvsyn eller Iagttagelse kan der naturligvis ikke være 
Tale. Hele Fremstillingen har den udpræget skematiske Karakter, 
| cp 
ER 
Fig. 14. Udsnit af katalansk Kompaskort fra ca. 1480—1500 i Bibliotheca Ambrosiana i Milano. 
Gronland (Illa verde) forneden tilvenstre. (Efter Norsk geogr. Selsk. Aarbog IV.) 
som de sydlandske Sokorttegnere gav de Øer og Lande, som de kun 
kendte „von Hörensagen“ eller gennem Literaturen. 
Dette Kort er ikke det eneste i sit Slags. Jos. Fischer har hen- 
vendt Opmærksomheden paa et Kort til, som findes i et Pariser- 
haandskrift (Cod. Par. lat. 4801) af Ptolemæus' Geografi fra den 
men-Skolie, der betegnes som ,,Hartenius ex fragmentis danicis“, hvori det hed- 
der: „A Norwegia ad Islandiam sunt 14 duodenae leucarum in mari sive XIII. 
twelffte Wekesees, dat syn 168 Mile. Sub Islandia vsque ad terram viridem 
Gronlandt sunt circiter 14 duodenae. Ibi est unum promontorium et dicitur 
‚ Huerff, ibique iacet nix perpetua et dieitur Hwideserck. A Hwideserck vsque ad 
Sunderbondt sunt 10 duodenae leucarum; a Sunderbondt vsque ad Norderbondt 
sunt 11 duodenae leucarum. A Norbundt vsque Hunenrioth sunt 17 duodenae 
leucarum, et ibi iacent homines ad interficiendum albos vrsos et Tauwallen“. 
Sl. ovfr. 5. 5—6.. 
