De sydevropæiske Sekort. 127 
sidste Haivdel af det 15. Aarhundrede”. Allerbagerst (fol. 124") er 
her indføjet en Kopi af et Kompaskort over Atlanterhavet, muligvis 
af et af Grazioso Benincasas Kort fra ca. 1462—70. Navnene paa 
de sydligste Lokaliteter paa Afrikas Kyst, som Kortet angiver, „Rio 
do spesadores“, „Pracel d’arca“ og „Serra moito alta“ skriver sig 
fra Portugiseren Pietro di Sintras Opdagelsesrejse i Aaret 1462. 
Paa dette Kort (Fig. 15) ser man længst mod Nord og lidt ost- 
ligere end „Insulae fortunatae“ en firkantet aflang © eller Halvø med 
en cirkulær Ø under stikke frem fra Kortets nordre Rand. Paa 
Øen staar „Insula uiridis, de qua fit mentio in geographia“, 4. у. $. „Den 
grønne Ø, som omtales i Geografien". 
Da Kortet her er ældre end 1492 og rimeligvis ogsaa end 1482, 
kender vi, fraset Adam af Bremen og Clavus, intet geografisk Værk, 
som omtaler Grønland nøjere, hvortil her kan sigtes. 
Men i Historia Norvegiae omtales som sagt Grønland som 
»Viridis terra" (sl. S. 86), og dette Værk har benyttet engelske Kilder 
og været kendt i Storbritannien i det 15. Aarhundrede og rimeligvis 
ogsaa før”. Da па „Ша verde” og „Frixlanda“ efter Stednavnene 
paa det sidste at dømme” er naaet til Katalanerne via England, 
saa er Kilden rimeligvis et engelsk Værk, der har benyttet Historia 
Norvegiae, og vi ender her som saa ofte ved Undersøgelser over 
Nordens ældre Geografihistorie i en Beklagelse af, at Englænderen 
Nicolaus af Lynn's Nordenbeskrivelse stadig. er ukendt; thi man 
kunde netop tænke sig, at det har dannet det manglende Mellemled, 
da hverken Adam af Bremens eller Clavus’ Værker kan antages at 
ligge til Grund for Insula viridis-Fremstillingen. At slutte noget af 
Navnet „terra viridis“ i det Side 124, Note 3, citerede Adam af 
Bremen-Skolie gaar næppe an, saalænge Skoliets Oprindelse er 
ukendt, saa meget mindre som det vist snarere maa antages at høre 
til en Kursforskrift end til en geografisk Fremstilling, 
Den grønne Ø, som Søkortene saaledes i den anden Halvdel af 
det 15. Aarhundrede, uafhængig af Clavus og maaske ikke saa længe 
efter hans Tid, fik anbragt i det nordlige Atlanterhav, levede videre 
paa Kortene i det 16. Aarhundrede, oftest som en Ø langt syd for 
et halvøformet Grønland af en anden Type, saa at der bliver flere 
Grønlande paa eet og samme Kort. 
Vi finder saaledes hos Juan de la Cosa i Aaret 1500 еп „у. verde“ 
tæt ved Nordamerikas Kyst (Fig. 22). Langt mod Syd i Atlanter- 
havet findes en „Insula viridis* paa det saakaldte King-Hamy-Kort 
fra 1502 (Fig. 25). Hos Pedro Reinel anbringes der ca. 1505 midt i 
1 Jos. Е1зснев, Die Entdeckungen der Normannen, S. 99. 
2 Monumenta historica Norvegiae, S. XIX ff. 
3 $1. Norsk geogr: Selsk. Aarbog IV (1892—93), $. 79 ff. 
