Nicolaus Germanus og Henricus Martellus. 141 
Ord, genfindes paa B-Kortet kun i losrevne Brokker, som er kom- 
met ud af den rette Orden, og dette viser bedst af alt, at Nicolaus 
Germanus ikke har anet, at de grønlandske Stednavne dannede et 
Vers, og at hans B-Types Gronland er blevet lavet aldeles, som Lu- 
net og Tilfældet vilde, uden mindste Respekt for Overleveringen. 
Hvorfor har Nicolaus Germanus foretaget denne brutale For- 
vanskning af det, der var noget af det bedste i det Kort, som den 
stedkendte Nordbo havde tegnet? Kan en saadan Forvanskning finde 
Sted uden en alvorlig Grund, og kan en blot nogenlunde plausibel 
Grund paavises? 
Forst og fremmest vil man naturligvis drage den Slutning, at 
Nicolaus Germanus umulig kan have kendt Clavus’ Værk i dets Hel- 
hed, men maa have faaet fat i en anonym Kopi af A-Kortet uden 
at vide, hvilke Grunde der var til at have mere Tillid til dette Kort 
end til alle andre Beretninger om Norden; men altfor sikkert skal 
man dog ikke bygge paa denne Slutning. Vi vil senere se, at en saa 
fremragende Geograf og Matematiker som Johann Schöner, skønt 
han kender og optrykker store Dele af Wienertexten, og utvivlsomt 
har kendt a-Kortene i den lige udkomne Ptolemæusudgave (Strass- 
burg 1513), dog tegner sit Grønland uden den rette Hensyntagen til 
Clavus’ gjensynlige Autoritet. Ja! hele Grønlands ældre kartografiske 
Historie indeholder saa mange forbløffende Beviser paa Korttegner- 
nes for moderne Øjne næsten haarrejsende Respektløshed og Kritik- 
løshed overfor deres Kilder, at man bliver forsigtig med at drage 
Slutninger grundede paa Kartografernes videnskabelige Evner og 
Metode. — Alligevel er der af forskellige andre Grunde, som vi 
ovenfor har berørt, Aarsag til at antage, at Nicolaus Germanus ikke 
har kendt Clavus’ Nordensbeskrivelse, men kun hans Kort, og at 
han ikke har været klar over, hvor vel underrettet Clavus var i 
Sammenligning med alle de andre latinske Forfattere, der udtalte 
sig om Norden. 
B-Typens Oprindelse er blevet forklaret paa tre Maader. 
Nordenskiöld mente, at A-Kortet skrev sig fra det 13. Aarhun- 
drede, 4. у. $. fra en Tid, da man ikke kendte Kompassets Misvis- 
ning, og at en Kartograf i det 15. Aarhundrede havde omtegnet Kor- 
tet med Hensyntagen til Misvisningen, som man i Mellemtiden havde 
lært at kende”. Denne Forklaring gælder ikke — simpelthen fordi 
vi nu ved, at A-Kortet ikke er tegnet i det 13., men i det 15. Aar- 
hundrede, at dets Grønland er lavet paa Grundlag af ældgamle Sej- 
ladsregler, og ialtfald i det væsentligste uden Hensyntagen til Kom- 
passet, og omtegnet af en Mand, der havde en humanistisk-kirkelig 
1 NORDENSKIOLD, Om bråderna Zenos resor. Studier och forskningar, S. 46. 
