Martin Behaim. 157 
Nodvendighed for at fylde det tomme Rum om Polen med Land var 
der naturligvis ikke, hvad jo Laongloben (Fig. 7) tydelig viser; man 
kan altsaa ikke sige, at Behaim har arbejdet under Tvang saaledes 
som de af hans Forgængere, der anbragte Grønland forkert; men 
den „horror vacui“, det Ubehag ved det tomme og interesselose, som 
lige op til Nutiden har præget Folks Idéer om det yderste Nord og 
givet Fantasien Vinger, har strax sat sit Stempel her paa det forste 
Polarkort ligesom paa saa mange af de efterfolgende. 
Endnu i en Henseende er Behaims Fremstilling særlig lærerig 
for os. Den viser, hvor uforholdsmæssig stor en Del af Jordkloden 
den gamle Verden efter Datidens Teorier optog, og hvor naturlig 
det maatte være at søge Østasien ved fra Evropa at drage mod Vest 
som Columbus eller mod Nordvest som John Cabot. Uden at det 
paa nogen Maade tør antages at være tilsigtet fra Behaims. Side, 
bliver hans Billede ligesom en Illustration til Ordene i Clavus’ Grøn- 
landsbeskrivelser om det uhyre Land, der fra Grønland strækker sig 
under Nordpolen henimod Kina (sl. S. 92) og om Mandeville, der 
ikke løj, naar han sagde, at han var sejlet fra Kina til en af Norges 
Øer. Havde Behaim istedetfor den fordærvede B-Type haft A-Typen 
for sig, vilde hans Globe endnu tydeligere have gengivet Clavus’ 
Ord; men jo mindre Behaim har været direkte paavirket af Clavus’ 
Grønlandsfremstilling, des bedre viser hans Globe, hvor berettiget 
det er at anse Clavus for en Forløber for dem, der i de store Op- 
dagelsers Tid reformerede Verdensopfattelsen. 
vre 
CORTE-REAL-KORTENE. 
De ældste Kort over Nyopdagelserne i Amerika er tabt. Vi be- 
sidder intet ældre end Juan de la Cosas fra Aar 1500 (Fig. 22), og her 
er allerede medtaget Resultaterne af John Cabots Rejser i 1497—98. 
Juan de la Cosa var en af Datidens mest ansete Navigatører og 
Amerikafarere. Han havde ledsaget Columbus paa flere Rejser og 
var hans Pilot i Aaret 1500, og hans Kort er øjensynlig at opfatte 
som et Forsøg paa at vise Sammenhængen mellem Columbus’ og 
Cabots Opdagelser. 
At Cabot har naaet Nordamerikas Fastland, er der efter Harrisses 
Undersøgelser næppe nogen Tvivl om!; heller ikke om, at hans 
1 HENRY HARRISSE, The Discovery of North America, Paris, London 1892; John 
Cabot, the discoverer of North America and Sebastian his Son, London 1896; 
Découverte et évolution cartographique de Terre-Neuve et des pays circonvoisins, 
London, Paris 1900. 
