Corte-Real-Kortene. 159 
videre Udforskning af Amerika gik i sydlig Retning. Cabots Mening 
var jo, ved at lægge sin Kurs i Nordvest, at finde en nærmere Vej 
til Orienten; men naar Landet var naaet, var Meningen at folge det 
mod Syd og Vest til Japan og Indien. Det er ikke utænkeligt, at 
Harrisse slutter rigtig, naar han antager, at det var ved Indlobet til 
Hudson-Strede, Cabot i 1497 naaede sit nordligste Punkt, idet Stedets 
overordentlige Rigdom paa Torsk omtales, og det fremhæves, at man 
i Fremtiden vil kunne undvære Indførselen af Stokfisk fra Island 
— hvilket netop skulde passe til Hudson-Stræde. Det, der for os har 
særlig Betydning, er, at der ikke paa noget Punkt findes nogen Om- 
stændighed i Beretningerne om Cabots Rejser, der lader os antage, 
at han er naaet til Grønland, og Kysten med de engelske. Flag paa 
hen til Kap England (cauo de ynglaterra)*paa Juan de la Cosas 
Kort skal altsaa fremstille Amerikas Fastlandskyst op til Cabots Vende- 
punkt, og har intet med Gronland at gore. 
Men vi har maattet medtage Kortet, fordi det er det ældste, 
kendte Grundlag for Kortlægningen af den nye Verden, og viser, 
hvorledes Korttegneren tænker sig Kysten fortsat nord for Kap Eng- 
land, og hvorledes han jugerer over Afstandene fra den gamle Ver- 
den. Endelig er det det første Billede af Amerika, paa hvilket Sø- 
kortenes ysola verde (den grønne Ø) bliver anbragt som Ø i Atlan- 
terhavet i Forhold til Amerikas Kyster. Ligesom Behaims Globe er 
det derfor et vigtigt Led i den kartografiske Udvikling i disse de 
store Opdagelsers Aar, som maa medtages, for at vi kan efter- 
spore hvert enkelt Led i den Sammenpasning = gammelt og nyt, 
som nu finder Sted. 
1. CANTINO-TYPEN. 
Samme Aar, som Juan de Cosa tegnede sit Kort, fik nemlig, 
som vi saa i Indledningen, Portugiseren Gaspar Corte-Real Grønland 
i Sigte, men, som det synes, uden at lande. Denne enkelte Anduvning 
af Landet fik dog en ganske overordentlig Betydning for den karto- 
grafiske Udvikling. Ved Siden af Clavus’ Kortlægning er det det 
vigtigste Moment i denne, navnlig fordi det kom til at virke strax, 
medens det tredje Tilfælde, hvor Selvsyn kan komme i Betragtning, 
Didrik Pinings Expedition, først sent og svagt kom til at gøre sin 
Indflydelse gældende. 
De Kilder, efter hvilke man tør slutte, at: man paa den portu- 
gisiske su be har haft Grønland i Sigte, er kun faa og ret 
usikre. 
