Corte-Real-Kortene. 163 
markerer Cabots Opdagelser ved engelske Flag og Spaniernes ved 
spanske. 
Paa Cantino-Kortet er der nu anbragt et portugisisk 
Flag ved Enden af „A ponta dasia“ tæt vest for Кар Farvel, 
og et andet portugisisk Flag et Stykke op ad Østkysten, 
og mellem disse to Flag er der paa Land tydelig tegnet 
en høj brunfarvet Klippekyst, og udenfor denne betegnes 
det ved en blaahvid Farvetoning, at Havet langs denne 
Kyst og videre nordpaa er belagt med Is (Pl. 2, Fig. 24). 
Om en Fremstilling som denne, der saa nøje svarer til de virke- 
lige og for den vedkommende Kyst ganske særegne Forhold, tør 
man med langt større Sikkerhed end om Clavus’ A-Type paastaa, at 
den maa bero paa Selvsyn. Corte-Real maa have besejlet 
Grønlands Sydøstkyst ned til Kap Farvel i et til Can- 
tino-Kortets Fremstilling svarende Omfang, og sammen- 
holder man med de to Italieneres Beretning, taler al 
Sandsynlighed for, at Grønland er det Land, der ikke 
kunde naas for Is i Aaret 1500, og som Sømændene senere 
antog hang sammen med det Land, de besøgte Aaret efter 
(Newfoundland og maaske en Del af Labrador). 
Sømændenes Tro har ingen Beviskraft ved Siden af de her be- 
rettede Kendsgerninger, og Harrisse modsiger sig selv, naar han 
mener, at Labrador paa engang kan være besejlet i Sommeren 1501 
fra Newfoundland af og dog være det Land, hvorom Besejlerne 
antog, at det var landfast med Newfoundland. Saasnart der efter 
Rejsen 1501 er Tale om ,,Tro paa" en Landsammenhæng, gaar La- 
brador ud af Spillet, og der kan kun være Tale om Baffin-Land eller 
Grønland; men da peger alt paa det sidste. Med den stærkt nordlige 
Kurs, Portugiserne har taget, er det naturlige Forløb nemlig ikke, 
som Harrisse mener, at man netop faar Kap. Farvel i Sigte, men 
at man, som Portugiserne aabenbart har gjort i Aaret 1500, løber 
paa Isstrømmen et Sted udfor Grønlands Østkyst. Forholder det 
sig ikke rigtig med den angivne nordlige Kurs, saa er Chancen for, 
at man ikke netop er naaet til Kap Farvel, men gaaet helt fri af 
Landet og kommet over mod Baffin-Land; men dette ligger alt for 
langt mod Vest baade i Forhold til Evropa, Island og Newfoundland 
til at kunne være „A ponta dasia" paa Cantino-Kortet. 
Iøvrigt kan man paa anden Maade overbevise sig om, at „A 
ponta dasia" maa være Grønland og ikke kan være andet, skønt 
Sydspidsen ligger ca. 27/2 Grad for nordligt. Man kan nemlig, som 
Fridtjof Nansen har gjort, søge at kortlægge Gaspar Corte-Reals 
Rejser efter de af Datidens Sømænd og Søkorttegnere rimeligvis an- 
vendte Metoder, d.v.s. man forudsætter, at Landene er indtegnet 
site 
