Corte-Real-Kortene. 165 
Newfoundland, og til, at begge var Dele af det asiatiske Fastland ? 
Man har Ret til at svare: Fordi denne Tro ikke vedkom ham, 
hvis han kun havde faaet Ordre til at udlægge de besejlede Kyster 
og. deres nærmeste Fortsættelse. Man har ogsaa Ret til at antage, 
at han har faaet at vide, at Grønlands Kyst gik mod Nord der, hvor 
Corte-Real forlod det i Aaret 1500 for at søge mere indbydende og 
lettere tilgængelige Egne. Alligevel er denne Forklaring næppe ud- 
tømmende. For det første maa man, som Nansen fremhæver, regne 
med den Mulighed, at Gaspar Corte-Real har berejst et Stykke af 
Grønlands sydlige Vestkyst. Denne er nemlig aflagt paa en Maade, 
der, som Nansen viser, minder stærkt om Virkeligheden. At Kystens 
Sønderdeling (de mange Øer) paa Cantino-Kortet først træder frem 
et Stykke nord for Kap Farvel, kunde, mener han, skyldes Is- 
strømmen, der i Juni—Juli hindrer Adgang til Landet til op mod 
Godthaab, og at Kysten drejer noget for meget mod Nordøst, saa 
at Landet bliver vel smalt, kunde naturlig forklares ved Misvis- 
ningen, der tør antages at have været endnu større her end paa 
Østkysten. 
Antagelsen af en Besejling af Vestkysten synes ganske vist hverken 
at stemme med Anbringelsen af de Flag, der paa Cantino-Kortet 
markerer de portugisiske Opdagelser, eller med den ovenfor citerede 
Legende mellem Flagene langs Østkysten, hvor det fremhæves, at 
Opdagerne ikke landede, men saa Landet og kun kunde se stejle 
Bjærge. _Forudsætter man en Fortsættelse af Sejladsen mod Nord. 
langs Vestkysten, men stadig hindret af Isstrømmen, savner man 
ogsaa paa Cantino-Kortet en fortsat Markering af Isstrøm og Bjærge, 
og at antage, at Portugiserne skulle have kunnet konstatere en Skær- 
gaard langt mod Nord langs Vestkysten uden at naa ind til Landet, 
er meningsløst. Men dette, at det nordlige Land (Grønland), som 
fandtes af Portugiserne, blev set, men ikke naaet, er et Faktum, 
der ikke blot fremhæves paa Cantino-Kortet selv, men, som vi skal 
se, ogsaa paa flere yngre Kort, og det fremgaar forøvrigt ogsaa klart 
nok af Pasqualigos med Cantino-Kortets Legende overensstemmende 
Beretning (se ovenfor S. 162). Paa de fleste yngre portugisiske Frem- 
stillinger af Grønland, som det blev opdaget af Portugiserne, vil vi 
faa at se, at de paa Landet anbragte Navne hovedsagelig findes paa 
Østkysten. Et enkelt af disse yngre Kort er der dog, der bestemt peger 
i Retning af, at Corte-Real har fulgt Sydvestkysten et kort Stykke, 
før han satte Kursen fra Landet, saa rimeligvis har Nansen Ret i 
sin Formodning, skønt Cantino-Kortet delvis taler imod den (sl. 
S.177—78). 
En Kilde, der ikke taler imod en Landgang i Grønland, men 
endog kunde synes at forudsætte en saadan, er den langt senere 
